Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogkörében eljáró adatvédelmi biztos
Jelentése
az OBH 4226/2006. számú ügyben

Tárgy: a gyermekjóléti alapellátások 
Komárom-Esztergom megyében
Előadók:       dr. Győrffy Zsuzsanna
dr. Kovács Orsolya Ágota
A vizsgálat megindítása
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa és általános helyettese hivatalból indított átfogó vizsgálatot annak feltárására, hogy a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (Gyvt.) által előírt, gyermekjóléti alapellátásoknak a települési önkormányzatok miként tesznek eleget. A vizsgálatot a gyermekjóléti szolgáltatást ellátókra, a gyermekek átmeneti gondozását biztosító intézményekre és a helyettes szülőkre terjesztették ki.
A vizsgálat eredményes lefolytatása érdekében megkeresték a Közép-dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatalának Komárom-Esztergom Megyei Területi Kirendeltsége (a továbbiakban: szociális és gyámhivatal) vezetőjét, akitől tájékoztatást kértek a megyében gyermekvédelmi alapellátást nyújtó intézményekről, a helyettes szülőkről, és a gyermekjóléti szolgálat működtetésének formáiról. A települési önkormányzatok ezeket önálló intézményként, illetve családsegítő szolgálat vagy egészségügyi, közoktatási intézmény szervezeti és szakmai tekintetben önálló intézményi egységeként, ellátási szerződéssel, társulási formában, vagy önálló családgondozó alkalmazásával működtetik. A szociális és gyámhivatal vezetőjét felkérték, hogy a helyszíni vizsgálatokban – a Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet (korábban: Nemzeti Család és Szociálpolitikai Intézet) bevonásával – vegyen részt. 
A vizsgálat magába foglalta a helyszíni bejárást, az intézményi ellátás tárgyi és személyi feltételeinek áttekintését, valamint az intézményi alapdokumentumok elemzését.

A vizsgálat helyszínei
1./ Gyermekjóléti Szolgálatok
A./ Oroszlányi Önkormányzati Szociális Szolgálat Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálata
B./ Majer István Nevelési Tanácsadó, Logopédiai Intézet és Gyermekjóléti Szolgált (Esztergom)
C./ Dorog és Térsége Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat (Dorog)
D./ Pöttöm-2003. Szociális és Szolgáltató Bt. (Szárliget)
E./ Szociális Gondozási Központ (Bábolna)
2./ Helyettes szülő
Dorog és Térsége Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat Helyettes Szülői Hálózata
3./ Családok Átmeneti Otthona
Kisbér Város Őszi Napfény Idősek Otthona, Családok Átmeneti Otthona
4./ Gyermekek Átmeneti Otthona
Egyesített Szociális Intézmények Gyermekek Átmeneti Otthona (Tatabánya)

A vizsgálatban részt vettek
A szociális és gyámhivatal részéről:
Pintérné Dián Zsuzsanna gyermekjóléti szakreferens
A Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet részéről:
Mihály Blanka szakterületi referens
Mike Tamás szakterületi referens
Sztankovics Ágnes szakterületi referens

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
64. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges 
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról. (Obtv.)
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról. (Gyvt.)
15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről. (NM rendelet)
133/1997. (VII. 29.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások térítési díjáról és az igénylésükhöz felhasználható bizonyítékokról.
235/1997. (XII. 17.) Korm. rendelet a gyámhatóságok, a területi gyermekvédelmi szakszolgálatok, a gyermekjóléti szolgálatok és a személyes gondoskodást nyújtó szervek és személyek által kezelt adatokról.
259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről.

A vizsgálat megállapításai

1. Gyermekjóléti Szolgálatok
A./ Oroszlányi Önkormányzat Szociális Szolgálat Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálata (módszertani feladatokat ellátó intézmény)
A vizsgálat időpontja: 2007. május 7.

A működést meghatározó dokumentációk:
Az intézmény fenntartója: Oroszlány Város Önkormányzata
Működési engedély: határozatlan idejű
Ellátási terület: Oroszlány, Bokod, Dad, Kecskéd, Kömlőd, Környe (31.126 fő)

Szakmai program
Megfelel a jogszabályi feltételeknek.

Személyi feltételek
A gyermekjóléti szolgáltatási feladatokat az ellátási területen – ahol összesen 5162 kiskorú él – 7 családgondozó végzi. A módszertani feladatok ellátásával megbízott nyolcadik munkatársuk – speciális feladataira tekintettel – alacsonyabb számban végez családgondozást. A feladataikat megosztva végzik Oroszlányban és a vidéki településeken, keddenként a községekben, a többi napon Oroszlányban érhetők el. A környei családgondozó csak ezt a települést látja el, hetente háromszor van fogadónapja. A munkatársak szakképzettsége megfelel az NM rendeletben előírtaknak. Az intézmény főállású pszichológust foglalkoztat, aki a családok segítése mellett a családgondozók munkavégzését is támogatja. Jogi tanácsadást heti 5 órában nyújtanak a hozzájuk fordulóknak. Az NM rendelet 1. számú melléklete értelmében az intézményben, a fent megjelölt szakembereken felül 1 fő családgondozó asszisztens és heti 21 órában fejlesztő pedagógus foglalkoztatása szükséges. A rendelet alapján a jogi tanácsadás óraszámát heti 10 órára szükséges növelni.
Megállapítottam, hogy a jogi tanácsadót a szakmai rendeletben meghatározottnál alacsonyabb óraszámban foglalkoztatják, a gyógypedagógiai/fejlesztőpedagógiai tanácsadó, illetve családgondozó asszisztens státusza pedig betöltetlen. 

Szupervízió
Anyagi erőforrás hiányában szupervízióra nincs lehetőség, azonban a munkatársak - a kiégést megelőzendő,- pszichológus bevonásával rendszeresen tartanak esetmegbeszéléseket, rekreációs programokat szerveznek, önismereti tréningen vesznek részt.
Álláspontom szerint a segítő szakmában dolgozók számára rendkívül fontos szupervízió elmaradása mind a szakemberek, mind a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való joga sérelmének közvetlen veszélyét idézi elő.

Tárgyi feltételek
Oroszlányban a gyermekjóléti szolgálat a város központjában, jól megközelíthető helyen található, egy épületben a családsegítő szolgálattal és családok átmeneti otthonával. Az épületet 2007 tavaszán részben felújították. Az ügyfelekkel való beszélgetésre három szoba biztosított, ebből egyet a pszichológus is használ, a családgondozók rendelkezésére két szoba (telefon, fax, fénymásoló és egy számítógép) áll rendelkezésre. Minden munkatárs rendelkezik önálló íróasztallal és zárható iratszekrénnyel. A munkavégzést szakkönyvek és szakmai folyóiratok segítik, a központi számítógépen biztosított az internethez való hozzáférés. Az intézményben a gyermekeket barátságosan berendezett játszószoba fogadja. Nagyobb rendezvényekre (pl. szakmaközi megbeszélések) a Bányász Klub Alapítvány, illetve a művelődési ház biztosít helyiséget. A szabadidős rendezvények lebonyolításához az oroszlányi iskolák tornatermei, egyéb helyiségei is igénybe vehetők. A családgondozók településekre történő eljutását, szükség esetén a külterületen végzett családgondozást, intézményi gépkocsi segíti.
Az ellátott települések mindegyikén biztosított a családgondozók elhelyezése. A szolgáltatás Bokod, Dad és Kecskéd településeken a polgármesteri hivatalban érhető el. A családgondozó a dadi és kecskédi polgármesteri hivatal tanácstermében fogadja az ügyfeleit, amelynek megközelítése Kecskéden csak a hivatal folyosóján keresztül, Dadon pedig az udvarról lehetséges. Időnként meg kell osztaniuk a helyiséget a falugazdásszal, mert ügyfélfogadási idejük egybeesik. A családgondozók e három településen egy-egy hivatali ügyintéző dolgozószobájában a hivatal infrastruktúráját használhatják. Kömlődön a családgondozó a helyi általános iskolában végzi az ügyfélfogadást. A fogadóhelyiség egy üvegfalu fülke, ami nem biztosítja a személyes beszélgetések intimitását. Telefon, fax és fénymásoló a hivatalban áll a munkatárs rendelkezésére. Tekintettel arra, hogy az ellátott településeken zárható iratszekrény nem biztosított, az iratok rendszeres „utaztatása” mellett, a családgondozók adminisztrációs feladataiknak az oroszlányi intézményben tesznek eleget. 
Környén a gyermekjóléti szolgáltatás helyszíne szintén az általános iskola épülete, ahol a családgondozó számára egy szoba, számítógép, nyomtató, telefon, zárható iratszekrény és önálló íróasztal áll a rendelkezésére. Fénymásolási lehetőség az iskolában és a szomszédos hivatalban egyaránt biztosított.

Szakmai tevékenység
A térség veszélyeztetett kiskorúinak száma 391 fő (a kiskorúak 8 %-a), közülük 306-an Oroszlányban élnek. A veszélyeztetett kiskorúak negyede védelembe vett gyermek. A vizsgálat időpontjáig – a 6 településről – négyen követtek el bűncselekményt, ketten pedig szabálysértést. A családon belüli erőszak problémája – leginkább a szülők egymást bántalmazzák – Oroszlányra jellemző. A rendőrség általában az eset megtörténtét követő egy héten belül – az erre a célra rendszeresített adatlapon – értesíti (2006-ban 16 esetben) a szolgálatot. Egy ízben a védőnő jelezte a gyermek bántalmazását. A szolgálat a szükséges intézkedéseket minden esetben megtette. A kiskorúak veszélyeztetettségét elsősorban a szülők fent jelzett konfliktusai okozzák, a gyermekek sérelmére elkövetett bántalmazásról a gyermekjóléti szolgálat nem szerzett tudomást.
A településeken a védőnői szolgálat, a házi orvosok, az oktatási intézmények, a rendőrség, a pártfogó felügyelet (kistelepüléseken is), a bölcsőde, a gyermekorvosok, az egészségügyi intézmények, a pedagógiai szakszolgálat, az ügyészség és a bíróság működteti az észlelő- és jelzőrendszert. Számukra, kéthavonta tartanak szakmaközi értekezletet a gyermekjóléti szolgálat munkatársai. Ezen felül, minden évben gyermekvédelmi tanácskozást is rendeznek, amelyre a jelzőrendszeri tagok írásos beszámolókkal készülnek.
A szakmai vezető tájékoztatása alapján a jelzőrendszeri tagok eleget tesznek írásbeli jelzési kötelezettségüknek, a megtett intézkedésekről viszont a családgondozók tájékoztatják őket. A családgondozók a jelzésen kívül az ügyfelek meghallgatását és szakvéleményeket használnak fel az esetek feltárására. A gyermekek veszélyeztetettségét elsősorban a pedagógusok, a gyermekvédelmi felelősök és a védőnők jelzik. A szolgálat a gyermekek veszélyeztetettségéről 80%-ban a jelzőrendszer révén, minden ötödik esetben pedig maguktól az ügyfelektől értesül. A veszélyeztetettségi okok között első helyen a szülők gyermeknevelési problémái, majd a gyermek magatartási problémái, tanulási nehézségei, hiányzásai szerepelnek. Az általános iskoláskorú gyermekeknél már 10 óra igazolatlan hiányzást jelez az iskola. Középiskolások esetében a szolgálat többnyire a jegyzőtől kap jelzést az igazolatlan mulasztásról. Ekkor azonban többnyire már olyan magas az igazolatlan órák száma, hogy a diák osztályozhatatlan. A gyermek magántanulóvá nyilvánításának lehetőségével az iskolák ritkán élnek, előtte kikérik a szolgálat véleményét, a gyermekről általában pszichiátriai szakvéleményt is kérnek. A magántanulóvá nyilvánítás oka többnyire a gyermek magatartási problémája. A magántanulót védelembe veszi a jegyző, a családgondozó figyelemmel kíséri életvitelét és tanulmányi előmenetelét.
A térségben, mint veszélyeztetettségi tényező nem jellemző a munkanélküliség. Az alacsony iskolai végzettségűek, és a kisgyermekes anyák azonban nehezen tudnak elhelyezkedni.
Valamennyi átmeneti nevelésbe vett gyermek elhelyezési tárgyalásán részt vettek a családgondozók, és két hónapon belül fel is keresték őket a gondozási helyen. A gyermekekkel havonta egy alkalommal telefonon és személyesen is tartják a kapcsolatot.
A gyermekek családból való kiemelése csak végső eszköz a gyámhivatal számára. A gyermekvédelmi szakellátásba kerülő gyermekek átlagos életkora növekszik. Jellemző, hogy a családból való kiemelésekor a gyermekek többsége már betöltötte a 14. életévét. Oroszlányban az átmeneti nevelésbe vett gyermekek lakóhelyhez közeli elhelyezésére két lakásotthon áll rendelkezésre, így itt a gyermek és a szülő kapcsolattartásának nincs akadálya. Ennek ellenére, nem jellemző az átmeneti nevelésbe vétel megszüntetése, a gyermekek vér szerinti családjukba való visszakerülése.

Szabadidő
A családgondozók az ellátott településeken – az oroszlányi intézményt leszámítva – nem szerveznek önálló szabadidős programokat, de a helyi szervezésekbe (óvoda, iskola, művelődési ház) igyekeznek bekapcsolódni. Az oroszlányi intézmény programjaival elsősorban a hátrányos helyzetű gyermekeket célozza meg, de a nyitott rendezvényeken, rajtuk kívül bárki részt vehet. A havi programokat minden környékbeli iskolában meghirdetik. A gyermekjóléti szolgálat a jeles ünnepekhez kapcsolódó rendezvényeket, játszóházakat, kirándulásokat szervez, rendszeres csoportfoglalkozásokat tart.

Módszertani munka
Havonta egyszer, módszertani esetmegbeszélő csoporti összejövetelt tartanak, amelyet a megyében dolgozó családgondozók számára hirdetnek meg. A pszichológus vezetésével működő találkozón lehetőség van esetismertetésre, ennek megbeszélésére, valamint a területen felmerülő kérdések és bizonytalanságok tisztázására. Módszertani szakmai műhelyt a gyermekjóléti szolgálat háromhavonta szervez, amelyen általában, a területről 40-50 munkatárs is részt vesz. Lényeges, hogy az esetek jelentős részében a rendezvényen, a megyében működő 4 önálló családgondozó is aktív részt vállal. A vizsgálat tapasztalatai meggyőztek arról, hogy a gyámhivatal ellenőrzései pozitív hatással jártak. Jelzéseik eredményeképpen új családgondozói státuszt kapott az egyik szolgálat, ahol a korábbi munkatárs végzettsége nem felelt meg a törvényben előírtaknak, továbbá a szolgálatok egy része kikerült a polgármesteri hivatalokból. A szolgálat biztosítja a kisebb településeken feladatot végzők számára is a szakmai hátteret, negyedéves hírlevelében tájékoztatja a terület munkatársait a különféle, a területet érintő szakmai szempontból fontos esetleges változásokról, valamint szakmai napokról, rendezvényekről. Ismertségükben jelentős szerepet játszanak a helyi újságok, a helyi média, de szórólapok is segítik a települések lakosságát a szolgálattal kapcsolatos, mind teljesebb körű információk megismerésében.
Átmeneti gondozás
Az oroszlányi önkormányzat egy 38 férőhelyes családok átmeneti otthonát működtet, amelynek ellátási területe azonban csak a városra terjed ki, így a kistérséghez tartozó települések ezt a szolgáltatást nem vehetik igénybe. A kistérségben helyettes szülő sincs.
Megállapítottam, hogy az oroszlányi kistérségben – Oroszlány Város kivételével – nincs biztosítva a gyermekek átmeneti gondozásának egyik formája sem, ami a gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogával összefüggésben visszásságot okoz.

Összegzés
A gyermekjóléti szolgálat családgondozói lelkiismeretes munkát végeznek és igyekeznek eleget tenni valamennyi jogi és szakmai követelménynek. Módszertani gyermekjóléti feladatellátásuk során – az esetek megoldásában és az adminisztrációs munkában egyaránt – példát mutatnak a megye többi településén dolgozó szakembernek. Az intézményben az NM rendelet 1. számú melléklete alapján további 1 fő családgondozó asszisztens, heti 21 órában fejlesztő pedagógus, heti 10 órában jogász foglalkoztatása szükséges. Bokod, Dad, Kecskéd és Kömlőd községekben a szolgáltatás kötött helyszíne nem felel meg az előírásoknak, a más személyekkel megosztott irodák hátráltatják a megfelelő munkavégzést. A hivatalokban elhelyezett gyermekjóléti szolgáltatások esetében sérül a tevékenység szolgáltató jellege, mert a hivatali helyiségekben, az ügyfelek nem szívesen keresik fel a családgondozót.

Ajánlás
Az Obtv. 20. § (1) bekezdésében foglaltak alapján felkérem Oroszlány Város Önkormányzat képviselő-testületét, hogy a tárgyi és személyi feltételek biztosítása érdekében a szükséges intézkedéseket tegye meg, továbbá gondoskodjon az oroszlányi kistérségben élő kiskorúak, szükség esetén történő átmeneti gondozása feltételeinek megteremtéséről. Kérem a képviselő-testületet, vizsgálja meg, hogy miként tudja biztosítani az intézmény dolgozói számára a szupervízión való részvételt.

B./ Majer István Nevelési Tanácsadó, Logopédiai Intézet és Gyermekjóléti Szolgálat (Esztergom)
A vizsgálat időpontja: 2007. március 21.

A működést meghatározó dokumentációk
Az intézmény fenntartója: Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat, Esztergom Város Önkormányzata, Pilismarót Község Önkormányzata, Dömös Község Önkormányzata;
Működési engedély: határozott idejű (2007. június 4-ig) Oka: szakképzettség hiánya.
Ellátási területe: Esztergom város, Pilismarót és Dömös községek ( 33.326 fő)

Szakmai program
A dokumentum tartalmazza a gyermekjóléti szolgáltatás célját, alapelveit és módszereit. Az SZMSZ-ben rögzített ellátási terület nem egyezik meg a működési engedélyben és az alapító okiratban megjelölt területtel.

Személyi feltételek
A gyermekjóléti szolgáltatási feladatok ellátását a 3 településen 5 családgondozó biztosítja. A települések 18 éven aluli lakosság száma 6957 fő. A családgondozást végző munkatársak közül 3 szociálpedagógus, 2 szociális munkás, 1 családgondozó tanító végzettségű, jelenleg másodéves szociálpedagógiai szakos hallgató. A családgondozó asszisztens szakirányú képzésben vesz részt. A továbbtanulók képesítése – annak megszerzését követően – megfelel az NM rendelet 2. számú mellékletében meghatározott képesítési előírásnak. A jogi tanácsadó és a pszichológus végzettsége a jogszabálynak megfelelő.
A gyermekjóléti szolgáltatás az integrált intézmény keretei között biztosított. A nevelési tanácsadóban dolgozó 3 fejlesztő pedagógus – igény szerint – a gyermekjóléti szolgálat ügyfeleit is segíti. Az NM rendelet 1. számú melléklete értelmében gyógypedagógiai/fejlesztőpedagógiai tanácsadót a gyermekjóléti szolgálat részére heti 28 órában kell biztosítani. A pszichológiai és a jogi tanácsadó heti óraszáma alacsonyabb a szakmai rendeletben foglaltaknál, más területen azonban a gyermekjóléti szolgálatnál foglalkoztatottak létszáma megfelel az előírásoknak.
Megállapítottam, hogy a pszichológiai és a jogi tanácsadót szakmai rendeletben meghatározottnál alacsonyabb óraszámban foglalkoztatják, a gyógypedagógiai/ fejlesztőpedagógiai tanácsadó státusza pedig betöltetlen. 

Szupervízió
Korábban rendszeresen alkalmazták, azt a munkatársak hasznosnak tartották. Az intézményvezető tájékoztatása szerint 2007. évben az intézményi költségvetésbe beépített szakmai és mentális segítségnyújtás szervezése a vizsgálat időpontjában folyamatban volt.

Tárgyi feltételek
Esztergomban – az integrált intézmény részeként – működik a gyermekjóléti szolgálat. A családgondozók részére egy családgondozói iroda, két interjúszoba áll rendelkezésre. Külön helyiségben dolgozik a pszichológus és a jogász. A családgondozók részére biztosított a külön, zárható iratszekrény. A működéshez szükséges infrastruktúra (szakirodalom, telefonkészülék, üzenetrögzítő, fax, 3 db mobil telefon, 2 db számítógép, 2 db nyomtató, fénymásoló, internet hozzáférési lehetőség) úgyszintén rendelkezésre áll. Az ügyfelek számára váróhelyiséget és elkülönített mellékhelyiséget alakítottak ki. A fogadóhelyiségeket barátságosan rendezték be, azokban a gyermekek számára játékokat is elhelyeztek. Az épületet tágas, azt rendezett, kerti játékokkal felszerelt kert veszi körül 
Pilismaróton heti 12, Dömösön heti 8 órában dolgozik a családgondozó. A családgondozók elhelyezése, a rendelkezésükre álló infrastruktúra mindkét helyen megfelelő. Az intézmény – a kistérségi feladtok ellátására – saját autóval rendelkezik, ami megkönnyíti a családgondozók munkáját.

Szakmai tevékenység
A gyermekjóléti szolgálat 2006-ban 124 gyermek, 89 család gondozását látta el, 64 gyermeket alapellátásban gondozott. A szolgálat családgondozóit 24 védelembe vett gyermek gondozására rendelték ki, 35 átmeneti nevelésbe vett gyermek családjával foglakoztak, és 1 utógondozást láttak el. Az ügyfelek gyakran kérnek egyszeri segítséget, tanácsot, például közüzemi tartozás, vagy más jogi probléma esetén.
Az alapellátásban gondozottak száma a 2006. évben az előző évekhez képest jelentősen csökkent, ezzel szemben nem tapasztalható a védelembe vettek jelentős arányú növekedése. A gyermekjóléti szolgálat nyilvántartásában korábban nagy számban szerepeltek azok a családok, amelyek problémáit a családsegítő szolgálat segítségével meg lehetett volna oldani. Az alapellátottak számának jelentős csökkenését feltételezhetően a gondozási esetek alapos átgondolása, a családsegítő szolgálattal történő kapcsolatfelvétel, együttműködés eredményezte.
Esztergomban 2006-ban a gyermekek 4 %-a, Dömösön 5 %-a, Pilismaróton 13%-a volt veszélyeztetettnek tekinthető. Valamennyi településen a tanév kezdetekor, a jelzőrendszer tagjainak segítségével készül veszélyeztetettségi felmérés. Az intézményvezető tájékoztatása szerint a jelzőrendszer jól működik, tagjai a jelzési kötelezettségüknek eleget tesznek. A családok 90%-a ennek segítségével kerül a gyermekjóléti szolgálat látókörébe, az ügyfeleknek csak a tizede keresi fel önként a szolgálatot. A családok elsősorban anyagi, megélhetési gondok miatt kerülnek a rendszerbe. A szakképzettséggel nem rendelkezők számára kevés a munkalehetőség, de a szolgálatnál nyilvántartják az elérhető munkalehetőségeket, albérleti címeket, de a hozzájuk fordulók segítséget kaphatnak önéletrajzíráshoz, a munkáltatókkal való kapcsolatfelvételhez is.
A második leggyakoribb veszélyeztetési tényező a szülők életvitele, amely az esetek túlnyomó többségében a család anyagi helyzetével is összefügg. Ezután következik a gyermek magatartása, teljesítményzavara, beilleszkedési nehézségei, a szülők gyermekneveléssel kapcsolatos problémái, a szülők alkoholizálása, a szülői elhanyagolás. A családon belüli erőszak, gyermekbántalmazás a térségben nem jellemező.
Problémát jelent, hogy minden évben alacsonyabb a gyermekjóléti szolgálat által gondozott gyermekek száma, mint a veszélyeztetett kiskorúak száma, ezt tetézi, hogy a jelzőrendszer egyes tagjai nem egységesen értelmezik a Gyvt.-ben meghatározott veszélyeztetettséget. A hivatkozott törvény szerint az alapellátásnak hozzá kell járulnia a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődésének, jólétének, a családban történő nevelésének elősegítéséhez, a veszélyeztetettség megelőzéséhez és a kialakult veszélyeztetettség megszüntetéséhez, valamint a gyermek családjából történő kiemelésének megelőzéséhez. E jogszabály értelmében valamennyi nyilvántartott, veszélyeztetett kiskorúnak a gyermekjóléti szolgálat látókörében kell(ene) lennie, a veszélyeztetettségi mutatók, és a gondozott esetek között jelentős eltérés nem mutatkozhat(na). 
A családból kiemelt, átmeneti nevelésbe vett gyermekek lakásotthonokba, vagy nevelőszülőkhöz kerülnek. A szakemberek szerint a hazagondozás – elsősorban a szülők rossz anyagi/lakáshelyzete, együttműködésének hiánya miatt – nehézkes.
A szolgálat kapcsolata a rendőrséggel (Pilismaróton és Dömösön a körzeti megbízottal), a gyámhivatallal jó. Együttműködnek a Határtalan Szív (egyházi) Alapítvánnyal, a Veled-Érted Egyesülettel, az Otthon Segítünk Alapítvánnyal (civil szervezetek), a Magyar Máltai Szeretetszolgálattal, továbbá a Gondviselés Háza Családsegítő Szolgálattal.
A gyermekjóléti szolgálatnak közvetlen és közvetett természetbeni támogatás, valamint pénzbeli juttatás nyújtására egyaránt lehetősége van. A természetbeni támogatások elsősorban ruházat, bútor, élelmiszer és játék adományokban merülnek ki. A segítségnyújtás egyéb formái a vásárlási utalványok, valamint a konkrét pénzbeli segítségnyújtás.
A családgondozók átlagosan 25 családot gondoznak. A munkatársakat hetenkénti esetmegbeszélés segíti, szakmaközi megbeszéléseket évi hat alkalommal tartanak. 

Kapcsolattartási ügyelet
A gyermekjóléti szolgálat – speciális szolgáltatásként – kapcsolatügyeleti feladatokat is ellát. A bíróság a kapcsolattartás szabályozása során több esetben jelöli meg a szolgálatot a gyermek átadása-átvétele színhelyéül. Konfliktuskezelésére a szolgálatnál két képzett mediátort alkalmaznak.

Szabadidő
A szolgálat törekszik arra, hogy megfelelő prevenciós programokkal lehetőséget adjanak a gyermekeknek, a családoknak a szabadidő hasznos eltöltéséhez. Évente rendeznek Mikulás ünnepséget, Gyermeknapot, kézműves foglakozásokat. A programok szervezésében segítségükre van a helyi művelődési ház és a civil szervezetek. A rendőrség drogprevenciós programot, kutyás bemutatót, játékos KRESZ-napot szervez, a helyi vállalkozók a rendezvényeket adományaikkal (nyeremények, sütemény, üdítőitalok) segítik. A szolgálat munkatársai segítséget nyújtanak a gyermekeknek az osztályozó és pótvizsgára való felkészüléshez is. 2006-ban – a város gyámügyi irodájával együtt – a szolgálat megszervezte a nyári szociális étkeztetést, amelynek keretében mintegy 400 gyermek jutott napi egyszeri meleg ételhez. A környék lakossága szórólapokon, a helyi újságban, kábel-tv segítségével kap információt a szolgálat feladatairól, lehetőségeiről, programjairól.

Átmeneti gondozás
A gyermekvédelmi törvény szerint a gyermekjóléti szolgálat feladata a helyettes szülői hálózat szervezése, illetve önálló helyettes szülők foglalkoztatása. A gyermekjóléti szolgálat – az önkormányzat támogatásával évek óta folyamatosan próbálkozik helyettes szülők alkalmazásával. Hirdetéseket tesznek közzé a helyi médiában, szórólapokat helyeznek el az óvodákban, iskolákban, orvosi rendelőkben. A jelentkezők elsősorban érdeklődők, a személyes találkozás során derül csak fény arra, hogy körülményeik, személyiségük, vagy életkoruk miatt nem alkalmasak a feladat ellátására. Annak ellenére, hogy lakosságszáma szerint Esztergom Városnak gyermekek és családok átmeneti otthonát egyaránt működtetni, azok létrehozása nem történt meg. 
A gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogával összefüggő visszásságot okoz Esztergom Város Önkormányzata azzal, hogy intézményi szinten nem biztosítja a gyermekek átmeneti gondozását.

Összegzés
A szociális és gyámhivatal korábbi ellenőrzései során feltárt hiányosságokra tett szakmai (megoldási) javaslatokat a gyermekjóléti szolgálat munkatársai a munkavégzés folyamatába beépítik, munkájuk során megfelelően alkalmazzák. A családgondozók igyekeznek eleget tenni a szakmai-és jogi követelményeknek, feladatukat, a szociális szakmai irányelvek alapján teljesítik. A gyermekjóléti szolgálat tevékenysége ismertté és elfogadottá vált az ellátott települések lakossága és a jelzőrendszer tagjai számára egyaránt, a szolgáltatás, a gyermekvédelmi rendszerben meghatározott helyét és szerepét megfelelőn betölti. Évről-évre kevesebb gyermek kerül a gyermekvédelmi gondoskodás intézményrendszerébe. Már nem csak a szakmai programban megfogalmazott fontos célkitűzés „a gyermek családban történő nevelkedésének elősegítése”, hanem a mindennapi munka során is megvalósuló elv. A családgondozás tervezett módon, a jogi és szakmai előírások betartásával történik. 

Ajánlás
Az Obtv. 20. § (1) bekezdésében foglaltak alapján felkérem Esztergom Város Önkormányzat képviselő-testületét, hogy a tárgyi és személyi feltételek biztosítása, a szervezeti és működési szabályzat hiányosságai küszöbölése érdekében a szükséges intézkedéseket tegye meg, továbbá gondoskodjon a szükség esetén történő átmeneti gondozása feltételeinek megteremtéséről.

C) Térségi Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat (Dorog)
A vizsgálat időpontja: 2007. február 26.

A működést meghatározó dokumentációk
Az intézmény fenntartója: Dorogi Többcélú Kistérségi Társulás
Működési engedély: határozatlan idejű
Ellátási területe: Dorog, Annavölgy, Bajna, Csolnok, Dág, Epöl, Kesztölc, Leányvár, Máriahalom, Nagysáp, Pliscsév, Sárisáp, Tokod, Tokodaltáró, Úny (41.265 fő)

Szakmai program
Megfelel a jogszabályi feltételeknek.

Személyi feltételek
A 15 ellátott településen élő, 18 éven aluli lakosságszám 8.297 fő. A gyermekjóléti szolgáltatási feladatok ellátását 8 családgondozó biztosítja. A pszichiáter heti 10 órában áll a rendelkezésükre. Az intézményvezető szakvizsgázott szociális szakember, a családgondozók szakirányú végzettséggel rendelkeznek. A pszichológiai, a jogi tanácsadó és a fejlesztő pedagógus heti óraszáma alacsonyabb a szakmai rendeletben előírtnál, az intézmény nem alkalmaz családgondozó asszisztenst.
Megállapítottam, hogy a pszichológiai és a jogi tanácsadót a szakmai rendeletben meghatározottnál alacsonyabb óraszámban foglalkoztatják, a gyógypedagógiai/ fejlesztőpedagógiai tanácsadó, illetve családgondozó asszisztens státusza pedig betöltetlen. 

Szupervízió
A családgondozók kiégésének megelőzését heti 3 óra időtartamban szakképzett szupervízor segíti. A szupervízió költségeit pályázati támogatásból finanszírozza az intézmény. 

Tárgyi feltételek
A családsegítő és gyermekjóléti szolgálatnak helyet adó épület a település központjában, jól megközelíthető helyen található. Az ügyfelek részére külön várakozószobát és mellékhelyiséget alakítottak ki. A gyermekjóléti szolgálat dolgozói számára két esetkezelésre alkalmas helyiség és 2 dolgozószoba (önálló íróasztal és zárható iratszekrény) áll rendelkezésre. A szolgálat egyéb infrastruktúrával (telefon, fax, üzenetrögzítő, 3 db számítógép, 2 db nyomtató, fénymásoló, szakkönyvek, szakfolyóiratok) megfelelően felszerelt. Az intézményben a gyermekeket barátságosan berendezett játszószoba, gyermekkönyvek és játékok várják. A családgondozók közlekedését intézményi gépkocsi segíti. A kistérségi társulás megalakulását követően az épület alagsorában található helyiségek felújítása megtörtént, ezáltal két interjúszobával, egy a szakmaközi megbeszélések és az éves tanácskozás megtartására egyaránt alkalmas közösségi helyiséggel és raktárral növekedett a használható helyiségek száma. 2006-ban a vizesblokkokat teljesen felújították, a régi, kopott bútorokat és gyermekjátékokat kicserélték.
A tizenöt ellátott község mindegyikén biztosított a családgondozók elhelyezése és a szükséges infrastruktúra. Nyolc településen a polgármesteri hivatal helyiségében kapott helyet a szolgáltatás, egy helyen a polgármesteri hivatal hátsó udvarában, önálló épületben, három településen a művelődési ház, egy-egy községben a helyi óvoda, illetve a napközi otthon ad helyet a szolgáltatásnak.
A szolgáltatási tevékenységre leginkább alkalmatlan a bajnai polgármesteri hivatal irodája, ahol semmiféle önálló infrastruktúra nem áll a szakember rendelkezésére, telefonon történő ügyintézését a hivatal dolgozójával közös irodából tudja csak lebonyolítani.
Megállapítottam, hogy Bajna községben a családgondozó elhelyezési feltételei és az infrastruktúra hiánya a szolgáltatást igénybe vevők lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való joga sérelmének közvetlen veszélyét idézi elő. 

Szakmai tevékenység
Dorogon a veszélyeztetett kiskorúak száma a 2003. év óta folyamatosan emelkedik. Az intézményvezető tájékoztatása alapján a jelzőrendszer tagjaival történő kapcsolat évről-évre javul. A gyermekjóléti szolgálat munkatársai szakmaközi megbeszélések és esetmegbeszélések alkalmával is igyekeznek felhívni a jelzőrendszeri tagok figyelmét jelzési kötelezettségükre. Évente két alkalommal (január és szeptember hónapokban) az észlelőrendszer tagjaival külön-külön egyeztetve, igyekeznek közös álláspontot kialakítani a veszélyeztetett kiskorúak pontos számát illetően. A jelzőrendszer tagjai – a védőnők kivételével – eleget tesznek írásbeli jelzési kötelezettségüknek.
A gyermekjóléti szolgálat nyilvántartása alapján, leginkább az anyagi (megélhetési, lakhatással összefüggő), valamint a szülők vagy a család életvitelével összefüggő problémák vannak túlsúlyban, az ismertté vált esetek 2 %-ában a családon belüli bántalmazás (fizikai, lelki, szexuális), 10 %-át a családi konfliktusok érhetők tetten. 
2006-ban családon belüli erőszakról 9 esetben érkezett jelzés a gyermekjóléti szolgálathoz. Azokban az esetekben, amikor a családi viták, bántalmazások miatt kért rendőri intézkedések miatt nem indul büntetőeljárás, a helyszínen intézkedő rendőr-járőr az intézkedéseket befejezve haladéktalanul adatlapot tölt ki, és azt megküldi a gyermekjóléti szolgálatnak. Így többször került a szolgálat látóterébe olyan család vagy személy, ahol indokolt volt a gyermekek védelmével kapcsolatos valamely eljárás lefolytatása. A szolgálatnak a 2006. évben egy szabálysértést elkövetett gyermekről és nyolc bűnelkövetőről volt tudomása. A Dorogi Rendőrkapitányság és a gyermekjóléti szolgálat együttműködése kiemelkedően jó. 
A bűnmegelőzést célzó, prevenciós tevékenység az Esztergomi Rendőrkapitányság és a Fényközpont (civil szervezet) által, 2004 júliusa óta megrendezésre kerülő nyári tábora. Itt a hátrányos helyzetű, veszélyeztetett környezetben élő gyermekek számára szerveznek olyan programokat, amelyek szerepet kapnak úgy a bűnmegelőzésben, mint a pozitív értékek elsajátításában. A táborba a családsegítő és gyermekjóléti szolgálatok, valamint az iskolai gyermekvédelmi felelősök ajánlása alapján kerülnek a gyermekek. A táborban interaktív módon ismerkednek meg a fiatalok a környezetvédelemmel, bűnmegelőzéssel, a drogprevencióval, az esélyegyenlőség témakörével Intenzív önismereti tréninggel érintett az „én-kép” korrekció, a kommunikációs gyakorlatok, a konfliktuskezelés. 2006-ban tizenkét dorogi gyermek élt a prevenciós tábor kínálta lehetőséggel.
Dorogon 2006. július 17-től, augusztus 31-ig 97 rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő, elsősorban 10 év alatti gyermek részesült nyári étkezésben, számukra napi egyszeri meleg ételt biztosítottak. A szakemberek szerint nagy szükség lenne a nyári napközis táborra, mert ott nem csupán a gyermekek étkeztetését, de egész napos felügyeletét, szabadidős programjait is meg tudnák oldani. A gyermekjóléti szolgálat profilja és feltételei azonban nem teszik lehetővé, hogy minden rászoruló gyermek számára a nyári szünidő teljes idejében nyári tábort, szabadidős elfoglaltságot szervezzenek. Dorogon 1997. óta nem szerveznek napközis tábort, mert annak szervezését és lebonyolítását a helyi általános iskolák egyike sem vállalta.

Kapcsolattartási ügyelet
A gyermekjóléti szolgálat – speciális szolgáltatásként – kapcsolatügyeleti feladatokat is ellát. A folyamatosan jelenlévő pénzügyi nehézségek ellenére az intézmény munkatársai az elmúlt év során, a bíróság és a gyámhivatal által szabályozott szülői-nagyszülői – 8 gyermeket és 9 családot érintő – kapcsolattartások lebonyolításában is részt vettek, melyek. A családgondozók szaktudásukkal segítik a nehéz helyzetek megoldását, a gyermekek nevelésével és a kapcsolattartással összefüggésben, szakmai tanácsokkal látják el a szülőket.

Szabadidő
A gyermekjóléti szolgálat a helyi szabadidős rendezvények szervezésébe aktívan bekapcsolódik, de önálló programokat is szervez. 2006-ban Nap-Út-Nap Alapítvánnyal közösen szervezték – a gyermekek csellengésének megelőzése érdekében – az egy hetes, „Napocska” nyári napközis tábort. A Nap-Út-Nap Alapítvány szerdánként a dorogi Művelődési Házban szabadidős programot szervez. Az alapítvány keretén belül működik egy önismereti csoport, amelyben a fiatalok konfliktuskezelési technikákat sajátíthatnak el.
Évek óta folyamatos nyári programok az utcai, lakótelepi játszóházak szervezése, amelyeket változó szabadtéri helyszíneken, a hatványozottan veszélyeztetett területeken rendeznek meg. A családgondozók a Gyermeknapon 20 gyermeket a budapesti Vígszínházba, színházlátogatásra vittek. A jelesebb ünnepeken játszóházi foglalkozásokat szerveznek, ahol az ünnephez kapcsolódó díszek, ajándékok készítésére van lehetőségük.

Összegezés
A gyermekjóléti szolgálat munkatársai a jogszabályoknak megfelelő, magas színvonalú szakmai munkát végeznek, nagy hangsúlyt fektetnek a prevenciós tevékenységre, különböző szabadidős programok, bűnmegelőzést célzó foglalkozások szervezésével. Az ellátórendszer valamennyi településen megfelelő színvonalon működik. A munkavégzést megfelelő szakmai háttér, a heti rendszerességgel megrendezett szakmai megbeszélések, valamint a kiégés megelőzését célzó szupervízió segíti. A helyszíni vizsgálat tapasztalatai, valamint a gyermekjóléti szolgálat írásos anyagai pontosak, precízek, a jogszabályoknak és a szociális szakmai előírásoknak megfelelőek.

Ajánlás
Az Obtv. 20 § (1) bekezdése alapján felkérem a Dorogi Többcélú Kistérségi Társulás elnökét a tárgyi és személyi feltételek biztosítása érdekében a szükséges intézkedések megtételére.
Az Obtv. 20. § (1) bekezdésében foglaltak alapján felkérem Dorog Város Önkormányzat képviselő-testületét, hogy mérje fel a városban a nyári napközis tábor működésére vonatkozó igényeket, a felmérés eredményének függvényében gondoskodjon annak működtetéséről. 
Az Obtv. 21. § (1) bekezdésében foglaltak alapján felkérem a gyermekjóléti szolgálat vezetőjét, hogy a védőnők figyelmét hívja fel írásbeli kötelezettségük teljesítésére.

D) Szárliget Pöttöm-2003. Szociális és Szolgáltató Bt.
(székhelye: Bicske, Május 1. u. 4.)
A vizsgálat időpontja: 2006. november 29.

A működést meghatározó dokumentációk:
Az intézmény fenntartója: Szárliget Község Önkormányzata
Működési engedély: határozott idejű (2007. június 1-jéig) Oka: a működési engedély kiadásakor a családgondozó még nem rendelkezett a szükséges szakmai végzettséggel
Ellátási terület: Szárliget község (2160 fő)

Szakmai program
A szakmai program a gyermekjóléti és családsegítő szolgáltatás szakmai kötelezettségeit és feladatait, munkamódszerét tartalmazza. A két típusú szociális szolgáltatásra vonatkozó tevékenységek azonban nem különülnek el egymástól. A program felsorolja a gyermekvédelmi törvényben foglalt feladatokat, illetve további szolgáltatásként ruhaadományok, játékok, könyvek közvetítését a felajánlók és az ügyfelek között, kirándulások, mozi látogatások, rendezvények szervezését a rászoruló gyermekek részére. Hiányzik azonban belőle a Gyvt.-ben felsoroltak közül a szociális válsághelyzetben lévő anya támogatása, valamint a helyettes szülői hálózat szervezése.

Személyi feltételek
A gyermekjóléti és családsegítő szolgáltatási feladatokat egy fő szociálpedagógus végzettségű családgondozó látja el. A helyettesítés eseti megbízás formájában történik. Egyéb szakmai háttér nem áll a családsegítő rendelkezésre. A községnek – állandó lakosságszámát tekintve – a családsegítést is biztosítani kell(ene). Jogi és pszichológiai tanácsadás a 11 kilométernyire lévő megyeszékhelyen áll rendelkezésre.

Tárgyi feltételek
A szolgáltatás a település központjában, a polgármesteri hivatal épületében található. Váróhelyiség, interjúszoba, elkülönített mellékhelyiségek és közösségi helyiségek állnak a családgondozó rendelkezésére, az infrastruktúrával való felszereltség példaértékű. Az épület emeletén egy ingyenesen igénybe vehető számítógépes terem áll az érdeklődő fiatalok rendelkezésére, de szakkönyvek, folyóiratok is segítik a családsegítő munkáját. Az iratok megfelelő tárolására zárható iratszekrény áll a rendelkezésére.

Szakmai tevékenység
A családgondozó 13 gyermek és családja gondozását végzi, az alapfeladatokon túl speciális szolgáltatást nem nyújt. Kapcsolata a településen található intézményekkel jó, kölcsönös a tájékoztatás, a családok a jelzőrendszeri tagok által közvetített információk alapján kerülnek gondozásba. A látóterükbe kerülő problémák elsősorban anyagi természetűek, illetve a válás utáni kapcsolattartással, életviteli, mentális, gyermeknevelési kérdésekkel, a munkanélküliséggel és családi konfliktusokkal kapcsolatosak. Örökbefogadással, átmeneti nevelésbe vétellel kapcsolatos tevékenysége a családgondozónak nem volt. Munkáját a gyermekek családban történő nevelkedésének elősegítése jellemzi. A személyes beszélgetések során, a jogokról, elérhető támogatásokról, ellátásokról szóló tájékoztatással igyekszik segítséget nyújtani a családoknak. 
A gyermekek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében a családgondozó folyamatos kapcsolatot tart a jelzőrendszer tagjaival, rendszeresen felkeresi őket az intézményekben. A védőnővel közösen baba-mama klubot szervez. Bekapcsolódik a községben zajló programok megszervezésébe, a Falukörrel közösen évente családi majálist, kirándulásokat, sport- és gyermeknapot szervez, az óvodában havonta játszóházat tartanak. Kapcsolatot tart a megyei módszertani intézménnyel, az általuk szervezett konferenciákon részt vesz. 

Szupervizíó
Szupervízióra nincs lehetőség. A családgondozó az ügyekkel kapcsolatos gondjait az esetmegbeszélő üléseken ismerteti, és próbálja feldolgozni. A segítő szakmában dolgozók számára rendkívül fontos szupervízió elmaradása mind a szakemberek, mind a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való joga sérelmének közvetlen veszélyét idézi elő.

Átmeneti gondozás
A községben az átmenti gondozás nem megoldott, helyettes szülői hálózat nem működik. Az átmeneti gondozás hiánya visszásságot okoz a gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogával összefüggésben.

Összegzés
A szolgáltatás tárgyi feltételei biztosítottak. A családgondozó kapcsolata a településen található intézményekkel és a jelzőrendszeri tagokkal, a módszertani intézménnyel jó. A településen külön családgondozó nem működik, ennek megfelelően a gyermekjóléti és családsegítési szociális szolgáltatásra vonatkozó tevékenységek a szakmai programban nem különülnek el.
Tekintettel arra, hogy a településen a gyermekjóléti szolgáltatási feladatokat kistérségi társulás létrehozásával 2007. július 1-jétől Tatabánya Gyermekjóléti Szolgálata vette át, a személyi feltételek és a szakmai program hiányosságaihoz kapcsolódóan a feltárt hiányosságok kiküszöbölésére javaslatot nem teszek.

Ajánlás
Az Obtv. 20. § (1) bekezdésben foglaltak alapján felkérem az intézményt fenntartó Szárliget Község Önkormányzata Képviselő-testületét, gondoskodjon a településen élő kiskorúak, szükség esetén történő átmeneti gondozása feltételeinek megteremtéséről, továbbá vizsgálja meg, hogy miként tudja biztosítani a családgondozó számára a szupervízión való részvételt.

E) Bábolna Szociális Gondozási Központ, Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat
A vizsgálat időpontja: 2006. november 29.

A működést meghatározó dokumentációk
Az intézmény fenntartója: Bábolna Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete
Működési engedélye: határozatlan idejű
Ellátási területe Bábolna Nagyközség közigazgatási területe (3820 fő)

Szakmai program
A szakmai program tartalmazza a gondozási központ célját, feladatát, rövid és hosszú távú fejlesztési terveit, az integráltan működő családsegítő és gyermekjóléti szolgálatra vonatkozó feladatmegosztást, felsorolja a gyermekjóléti szolgáltatás legfontosabbnak tartott feladatait. A központ a gyermekjóléti szolgáltatáson kívül családsegítést, házi segítségnyújtást végez, ellátja a szociális étkeztetési feladatokat, valamint működteti az idősek klubját. A Gyvt.-ben felsorolt kötelező feladatokon túl tartalmaz néhány járulékos tevékenységet (ruha és játékgyűjtés, logopédia szervezése, jogi tanácsadás), hiányzik azonban belőle a törvényben felsorolt, a gyermekjóléti alapellátás körébe tartozó néhány alapvető tevékenység. 
A szakmai program szerint a gyermekjóléti szolgálat „igyekszik” figyelemmel kísérni a településen élő gyermekek és családok jogainak és érdekeinek érvényesülését, szociális helyzetét, veszélyeztetettségét, holott ennek figyelemmel kisérése a szolgáltatás egyik alapvető feladata. A szakmai program hibájának tekinthető az is, hogy a tervezett családgondozás elve egyáltalán nem jelentkezik benne.

Személyi feltételek
A gyermekjóléti szolgáltatási feladatokat egy szociálpedagógus képesítésű családgondozó végzi, akadályoztatása esetén a családsegítő családgondozója helyettesíti. Jogi segítségnyújtás és pszichológus havi 1-2 órában, logopédus az óvodában, illetve az iskolában heti 8 órában áll rendelkezésre.

Tárgyi feltételek
Az intézmény egy családi házból átalakított épületben kapott elhelyezést. Külön szoba áll rendelkezésre az ügyfelekkel való beszélgetésre, az épület felújított, barátságosan berendezett. Mivel a nagyközségben a helyi tömegközlekedés nem megoldott, egy kisbusz és két robogó segíti a családgondozó közlekedését. A kisbuszt igény esetén az ügyfelek hivatalos ügyeinek helyben történő intézéséhez is rendelkezésre bocsátják.

Szupervízió
A családgondozónak nincs lehetősége szupervízión való részvételre.
A segítő szakmában dolgozók számára rendkívül fontos szupervízió elmaradása mind a szakemberek, mind a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való joga sérelmének közvetlen veszélyét idézi elő.

A gyermekjóléti szolgálat szakmai tevékenysége
A szolgálat jelenleg 19 gyermeket gondoz, tizenegyen közülük védelembe vettek. Szakellátásba egyetlen gyermek sem került, bűnelkövetés nem történt, a veszélyeztetettség oka, jellemzően a család szociális helyzete. A családgondozónak jó kapcsolata van a jelzőrendszert alkotó személyekkel, szervezetekkel, akik a jelzést írásban küldik meg, melyre a szolgálat is írásban (jelzőlap) válaszol. Ugyanakkor a jelzőrendszer tagjai és a szolgálat között vita alakult ki a családgondozó kompetenciáit illetően abban a tekintetben, hogy a fejtetűvel fertőzött gyermekek és családjaik gondozásában milyen feladatok hárulnak a családgondozóra.
A módszertani gyermekjóléti szolgálattal a vezető elmondása szerint jó a kapcsolat – a módszertani intézmény 2-3 havonta tart rendezvényeket, amelyeken a családgondozó – közlekedési nehézségek miatt nem mindig tud részt venni. Amennyiben szükséges, szakmai segítséget inkább a közelebb eső ácsi gyermekjóléti szolgálattól kérnek.
A lakosság tájékoztatását szórólapokkal, a helyi képújságban és a helyi nyomtatott sajtóban történő hirdetéssel oldják meg. Rendelkezésre állnak formanyomtatványok a különböző segélyek, támogatások iránti kérelmek benyújtásához. A veszélyeztetettség megelőzése érdekében a családgondozó havonta egyszer tini-klubbot tart, a gondozási központ pedig több nyári programot is szervez.
Nehézséget okoz, hogy az ellátási körzetbe tartozó tanyákra, pusztákra a közlekedés nem megoldott, az ott élők számára komoly problémát okoz az orvoshoz jutás, a hivatalos ügyek intézése, de a szolgálat ebben is igyekszik segítséget nyújtani.
Az esetmegbeszélések rendszeresek, azokat a törvényben előírt gyakorisággal tartják meg. Az elérni kívánt célokat, feladatokat azonban írásban nem rögzítik. A személyes beszélgetés során megállapítottuk, hogy bár a szakmai program tartalmazza a helyettes szülői hálózat szervezését, azonban a településen egyetlen helyettes szülő sem működik, illetve krízishelyzet esetén a gyermekek átmeneti gondozása más módon (gyermekek, családok átmeneti otthona) sem megoldott. Az átmeneti gondozás hiánya visszásságot okoz a gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogával összefüggésben.

Összegzés
A családgondozó törekszik arra, hogy a mind az önkormányzattal, mind a jelzőrendszer tagjaival szoros kapcsolatot tartson fenn. A helyi lakosság tájékoztatása az igénybe vehető szolgáltatásokról megfelelő, de a szakmai program kiegészítésre szorul. 

Ajánlás
Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján a javaslom a családgondozónak, hogy az esetmegbeszéléseken a konkrét feladatokat írásos formában rögzítsék, a szakmai munka színvonalasabbá tétele érdekében felhívom a figyelmet a családgondozó részvételének fontosságára, a módszertani gyermekjóléti szolgálat rendezvényein.
Az Obtv. 20. § (1) bekezdésben foglaltak alapján felkérem az intézményt fenntartó Bábolna Község Önkormányzata Képviselő-testületét, gondoskodjon a településen élő kiskorúak, szükség esetén történő átmeneti gondozása feltételeinek megteremtéséről, továbbá vizsgálja meg, hogy miként tudja biztosítani az intézmény dolgozói számára a szupervízión való részvételt.
Az Obtv. 21. § (1)Az intézmény szakmai vezetőjét felkérem a szakmai program és a Gyvt. 39.§-ában foglaltakkal való összhang megteremtésére.

Dorog és Térsége Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat által működtetett Helyettes Szülői Hálózat
(2510 Dorog, Bécsi út 91.)
A vizsgálat időpontja: 2007. február 26.

A működést meghatározó dokumentációk
Az intézmény fenntartója: Dorogi Többcélú Kistérségi Társulás
Működési engedélye: határozatlan idejű
Ellátási területe: Dorog, Annavölgy, Bajna, Csolnok, Dág, Epöl, Kesztölc, Leányvár, Máriahalom, Nagysáp, Piliscsév, Sárisáp, Tokod, Tokodaltáró, Úny (41.265 fő)

Szakmai program
Megfelel a jogszabályi feltételeknek.

A szolgáltatás személyi és tárgyi feltétele, a gondozottak elhelyezési feltételei
A gyermekjóléti szolgálat négy helyettes szülőt foglalkoztat. A helyettes szülők lakóhelye: Tokod, Kesztölc, Dorog és Mogyorósbánya. Valamennyien családi házban élnek, a gyermekek elhelyezésének körülményei megfelelőek.

Bekerülési okok, az átmeneti gondozás megszűnése
2006-ban hat gyermek vette igénybe a helyettes szülői ellátást. A bekerülés oka két gyermek esetében a család fedél nélkül maradása volt, négy gyermeknek a szülővel romlott meg a kapcsolata. 2007-ben, a vizsgálat időpontjáig négy gyermek került helyettes szülőhöz.
2006-ban négyen visszakerültek saját családjukba, egyet családba fogadtak, egy kiskorú gondozása egyéb okból szűnt meg. 2007-ben a vizsgálat idejéig nem szűnt meg átmeneti gondozás.

Teljes körű ellátás
A gondozott gyermekek az életkoruknak megfelelő, napi ötszöri étkezést hétköznapokon az oktatási-nevelési intézményekben, hétvégén a helyettes szülő háztartásában kapnak. Az átmeneti gondozást biztosító törekszik rá, hogy a gyermekek étkezése változatos, életkoruknak megfelelő legyen. A teljes körű ellátás részeként a helyettes szülő gondoskodik az elhasználódott, megrongálódott ruhaneműk cseréjéről, valamint a ruházat tisztításáról, javításáról. Biztosítja a tisztálkodáshoz, személyi higiénéhez szükséges feltételeket. A gondozott gyermekek számára a jogszabályban meghatározottak alapján biztosítják a tankönyveket, tanszereket, az iskolai felszerelést, valamint az iskolába járással kapcsolatos egyéb költségeket.
Az ellátást igénybe vevő gyermekeknél csak abban az esetben történt iskolaváltás, amikor a meghozott intézkedéstől pozitív eredményt vártak a gyermekvédelmi szakemberek. Az átmeneti gondozásba került kamaszok ellátásának indoka – jellemzően – a kortárscsoport negatív hatása volt. Az intézményváltás minden esetben jelentős javulást eredményezett a fiatalok deviáns viselkedésének csökkenésében.
Egy gyermek az édesanya évente ismétlődő egészségügyi kezelése miatt veszi igénybe az átmeneti gondozás nyújtotta lehetőséget. A gyermek esetében minden alkalommal indokolt lett volna ugyanazon gondozási helyen történő elhelyezése, melyet sajnos az adott helyettes szülő „telítettsége” nem tett lehetővé.

Kapcsolattartás
A szolgálat munkatársai, valamint a helyettes szülők törekszenek a szülő-gyermek kapcsolat folyamatos biztosítására, az minden esetben a szülő, a helyettes szülő és a gyermek megállapodása alapján történik.

Szabadidő
A helyettes szülők közös kirándulásokat szerveznek, melyen minden családtag részt vesz. Az ellátást nyújtók maximálisan támogatják a gyermek tanórán kívüli tevékenységben történő részvételét. A gyermekek a jogszabályban meghatározott mértékű zsebpénzt megkapják, felhasználásához a helyettes szülők tanácsot adnak. A zsebpénz mértékéről és átvételéről nyilvántartást vezetnek.

Nyilvántartás, dokumentáció
A helyettes szülői tanácsadó tájékoztatása szerint biztosított a helyettes szülőkkel a rendszeres személyes, vagy telefonos konzultáció, részt vesznek az intézmény által szervezett esetmegbeszéléseken, szakmaközi megbeszéléseken. A helyettes szülők valamennyi gondozott gyermekről önálló nyilvántartást és naplót vezetnek. A naplóba a fontos események kerülnek bejegyzésre az ellátás kezdetétől, egészen az elválásig. 

Összegzés
Megállapítottam, hogy a szolgáltató tevékenység, az ellátás személyi és tárgyi feltételi, valamint a gondozott gyermekek elhelyezési feltételei megfelelnek a működési engedélyben és jogszabályokban foglaltnak.

3. Családok Átmeneti Otthona
A) Kisbér Város Őszi Napfény Idősek Otthona, Családok Átmeneti Otthona
A vizsgálat időpontja: 2006. november 29.

A működést meghatározó dokumentációk:
Az intézmény fenntartója: Kisbér Város Önkormányzata
Működési engedélye: határozatlan idejű
Ellátási területe Kisbér és térsége (21.500 fő)
Az engedélyezett férőhelyek száma: 15 fő

Szakmai program:
A szakmai program tartalmazza a szolgáltató tevékenység, célját, módszereit, alapelveit. Hibásan rögzíti azonban a családok átmeneti otthonában az ellátás meghosszabbításának idejét (6 hónap helyett 3 hónap) Tévesen határozza meg azt is, hogy a szakmai vezető milyen esetekben köteles értesíteni a gyámhivatalt az otthonba történő befogadásról, de jogszabályellenes a gyermekek ellátására vonatkozó azon rendelkezés is, miszerint az intézmény nem biztosítja a gyermekek számára a teljes körű ellátást. Ugyancsak jogszabályellenes, hogy a szakmai program szerint az intézményi jogviszony megszűnik a térítési díj megfizetésének felszólítás utáni elmulasztása esetén. Végezetül, a dokumentum tévesen rögzíti az átmeneti otthon számára kötelezően vezetendő dokumentációkat.

Házirend
Tartalmi követelményei megfelelnek a jogszabályi előírásoknak, egy példányát jól látható helyen a családok átmeneti otthonában kifüggesztették. 

Beutalás az intézménybe
A beutalás minden esetben határozott időre szól. Az átmeneti gondozás célja, hogy az minél rövidebb ideig tartson, a család minél hamarabb alkalmassá váljon az önálló életvitelre. Ennek érdekében érdemes a megállapodást rövidebb időre kötni, indokolt esetben meghosszabbítani.

Személyi feltételek
1fő intézményvezető – szakvizsgázott szociálpolitikus; 1 fő megbízott szakmai vezető – 4. évfolyamos szociálpedagógus hallgató; 1 fő családgondozó – 2. évfolyamos szociálpedagógus hallgató; 1 fő családgondozó – hitoktató, teológus végzettségű; 1 fő gondozó – 2. évfolyamos szociálpedagógus hallgató; 1 fő gondozó – legmagasabb iskolai végzettsége középiskolai érettségi; 1 fő gondozó – érettségizett mentőtiszt.
Az intézményvezető képesítése megfelelő, a szakmai vezető, valamint a szociálpedagógiai képzésben résztvevő családgondozó képesítése a végzettség megszerzését követően tesz majd eleget a szakmai jogszabályban foglaltaknak. A hitoktató, teológus végzettségű családgondozónak, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó oklevéllel kellene rendelkeznie.
A három gondozó végzettsége nem felel meg a képesítési előírásoknak és az intézményben nem alkalmaznak heti 5-5 órában jogi- és pszichológiai tanácsadót sem.

Szupervízió:
A dolgozók szupervízión való részvétele nem biztosított. A segítő szakmában dolgozók számára rendkívül fontos szupervízió elmaradása mind a szakemberek, mind a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való joga sérelmének közvetlen veszélyét idézi elő.

Tárgyi feltételek
Az otthon állapota megfelelő, tisztán tartott, rendezett, barátságos, az elhelyezési feltételei megfelelnek a vonatkozó jogszabályok előírásainak. 

A családok átmeneti otthona szakmai tevékenysége
Az intézményben várólista működik. A jelentkezők nyilvántartásba vétele – akár személyesen, akár a gyermekjóléti szolgálat jelzésére érkeznek – minden esetben ott történik. Az otthonba való felvételről a szakmai vezető dönt. A vizsgálat időpontjában 4 család várta felvételét az intézménybe. A szolgálatvezető tájékoztatása alapján, a bekerülés a tényleges tartózkodási hely alapján történik, annak elsődleges oka a krízishelyzet, vagyis üresedés esetén az a család kerül átmeneti gondozásba, akinek a problémamegoldását ez az ellátási forma segíti leginkább. A jelentkezést követően a gyermekjóléti szolgálat munkatársai felkeresik a családot az otthonában, lehetőség szerint igyekszenek a szociális munka eszközeivel támogatni a klienseket. A bekerülés okai között munkanélküliség, életvezetési problémák és a szülők szenvedélybetegsége szerepelnek.
2006-ban – a vizsgálat időpontjáig – 11 család (39 fő) vette igénybe az ellátást. Ebben az évben – a korábbi évekhez képest – duplájára emelkedett az ellátást igénybe vevő teljes, és felére csökkent az egyszülős családok száma. Az utolsó két évben összesen 5, háromnál több gyermekét egyedül nevelő szülő vette igénybe a szolgáltatást. A működés kezdete óta 178 személynek nyújtott problémája megoldásában segítséget az átmeneti otthon.
A gondozottak körében a 3 éven aluliak számának jelentős csökkenésével szemben, emelkedett a 7-14 év közötti korosztály aránya. A kamaszok számának növekedése a szakemberek számára azt jelenti, hogy a leginkább problémás korosztály képviselői jelennek meg emelt létszámban az átmeneti otthonban. Ez az átmeneti gondozási forma – a gyermekek gondozása, nevelése tekintetében – a szülők számára jelent kötelezettségeket. A maguk is jelentős problémával küzdő szülők a kamaszkor kihívásaival sokkal nehezebben birkóznak meg, gyermekeik megfelelő neveléséhez szakember segítségét igénylik. 
A lakók az otthonból történő távozáskor, rokonokhoz, albérletbe, vagy ugyanabba a környezetbe költöznek vissza, ahonnan a család érkezett. A vizsgálat évében egyetlen gondozott gyermek sem került gyermekvédelmi szakellátásba. 

Érdekképviseleti fórum
Az intézményben rendszeresek a lakók részvételével megvalósuló lakógyűlések, amelyek a konfliktuskezelés legfőbb színterei. Az intézményben működik érdekképviseleti fórum. A Gyvt. 35. § (3) bekezdésének értelmében az ellátásban részesülőket képviselők száma nem lehet kevesebb mind az intézmény dolgozóit, valamint az intézményt fenntartót képviselők összlétszáma. A családok átmeneti otthonában az érdekképviseleti fórumon az intézmény lakóit egy fő, az intézmény dolgozóit, valamint a fenntartót egy-egy fő képviseli.
Megállapítottam, hogy az érdekképviseleti fórum résztvevőinek száma eltér a Gyvt. 35. § (3) bekezdésében meghatározottnál. Azzal, hogy az intézmény dolgozóinak és a fenntartó képviselőjének száma meghaladja az intézmény lakóinak képviselője számát, sérül az Alkotmány 64. §-ában rögzített panaszhoz való jog.

Térítési díj
A családok átmeneti otthonában meghatározott térítési díj megfelel a Gyvt. 150. § (2) bekezdésében foglaltaknak. Ahogyan azt a szakmai program elemzésénél kifejtettem az intézményi jogviszony megszűnése a térítési díj megfizetésének felszólítás utáni elmulasztása esetén jogszabályellenes. A gyermek jogán igénybe vett ellátásból térítési díj hátralék esetén egyetlen gondozott sem zárható ki.

Teljes körű ellátás
Az ellátást igénybe vevő gyermekek számára az intézmény nem biztosítja a jogszabályban meghatározott napi ötszöri étkezést. A teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházatról elsősorban a szülők gondoskodnak (az ellátottak saját ruháikat hozva érkeznek az otthonba). A ruhaneműk elhasználódás esetén – ha arra a szülőnek nincs módja – az intézmény gondoskodik pótlásáról. A személyi higiéné részeként biztosítandó ágyneműt, törölközőt az otthon biztosítja a lakók számára. Mosási lehetőség van az otthonban, a főzéshez, étkezéshez szükséges edények, konyharuha a lakók számára elérhető. Az iskolai oktatásban részt vevő gyermekek számára az iskolába járással kapcsolatos költségek a vizsgálat évében nem merültek fel. A gondozott gyermekek részére a zsebpénz nem biztosított. 
Megállapítottam, hogy a gyermekek teljes körű ellátásának hiánya, illetve a díjhátralék miatti intézményi jogviszony megszüntetése visszásságot okoz a gyermekek kiemelt védeleméhez, továbbá a szociális biztonsághoz való jogával összefüggésben.

Együttműködés a gyermekjóléti szolgálattal:
Az együttműködés a két intézmény között többnyire telefonbeszélgetések formájában történik, a megbeszélteket írásban nem rögzítik. A kötelező adatlapok kitöltése és megküldése is hiányos.

Kapcsolattartás
A hozzátartozókkal való kapcsolattartás személyes és telefonos formája is biztosított a gondozottak számára. A látogatás rendjét a házrendben rögzítették. 

Szabadidő
A gondozott gyermekek és szüleik szabadidejének hasznos eltöltéséről a családok átmeneti otthona igyekszik minél szélesebb körben gondoskodni. Az intézményben játszóház és játszótér működik, melyeket felnőtt felügyelettel bármikor használhatnak a gyermekek. A városi rendezvényeken és az idősek otthona által szervezett programokon részt vesznek a gondozottak. Nyári szünidőben a családsegítő szolgálat és a helyi általános iskola egyaránt szervezett ingyenes tábort, a szolgáltatásban részesülő gyermekek szabadidejének hasznos eltöltése érdekében. Az otthonban rendszeresek a közös főzések (takarékosság, pénzbeosztás, háztartási ismeretek nyújtásával összekötve). A nagyobb ünnepeket minden alkalommal megtartják.

Egyéni gondozási nevelési terv:
Az átmeneti otthon családgondozói külön lapon készítik a családok gondozási-nevelési tervét, melyen rögzítik a problémát, a feladatokat és a célt. A tervek határidőt és felelősöket nem tartalmaznak, azonban a határidők megjelölése nélkül nagyon nehéz a feladatok számonkérése és a tervek értékelése. A tervezés folyamatába szakmailag indokolt egyéb szakemberek bevonása.

Összegzés
Az intézményben barátságos, meleg légkör uralkodik. A helyszíni vizsgálat tapasztalatai meggyőztek arról, hogy az intézményben a munkavégzés előre tervezett, ezt azonban a dokumentációk nem minden esetben tükrözik. Az intézmény célja, hogy segítséget nyújtson az átmenetileg krízishelyzetbe került családoknak, azonban átmeneti gondozás szakmai programjának és házirendjének egyes pontjai jogszabályba ütköznek, és szükséges az ellátásra vonatkozó jogszabályok pontosabb ismerete is.

Ajánlás
Az Obtv. 20. § (1) bekezdésben foglaltak alapján felkérem az intézményt fenntartó Kisbér Város Önkormányzata Képviselő-testületét a személyi feltételek biztosítása érdekében a szükséges intézkedések megtételére. Kérem a képviselő-testületet, vizsgálja meg, hogy miként tudja biztosítani az intézmény dolgozói számára a szupervízión való részvételt.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján a családok átmeneti otthonának vezetőjét kérem, gondoskodjon a szakmai program módosításáról, az értesítési kötelezettség teljesítéséről, a teljes körű ellátásról, az adatlapok megfelelő és teljes körű kitöltéséről, valamint arról, hogy az intézményben az Érdekképviseleti Fórum létszáma megfeleljen a Gyvt. 35. § (3) bekezdésében meghatározottaknak.

4) Gyermekek Átmeneti Otthona
Egyesített Szociális Intézmények Gyermekek Átmeneti Otthona (Tatabánya)
A vizsgálat időpontja: 2006. december 6.

A működést meghatározó dokumentációk:
Az intézmény fenntartója: Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata
Működési engedélye: határozatlan idejű
Ellátási területe: Tatabánya Megyei Jogú Város közigazgatási területe (71.154 fő)
Az engedélyezett férőhelyek száma: 12 fő
A gyermekek átmeneti otthona az integrált Egyesített Szociális Intézmények önálló szakmai egységeként működik. 

A szakmai program
A szakmai program szerint az otthon 3-18 éves gyermekek számára biztosít teljes ellátást, illetve 24 éves korig – ha oktatási intézmény nappali tagozatán tanul – befogadja a fiatal felnőttet. A hatályos szabályozás szerint az átmeneti gondozás 18 éves korig adható, azt fiatal felnőtt nem veheti igénybe, így a szakmai program fenti rendelkezése ellentétes a Gyvt. vonatkozó rendelkezésével.

Házirend
A házirend tartalma megfelel a jogszabályi feltételeknek. A Gyvt. 10. § (3) bekezdése értelmében a házirendet mindenki által jól látható helyen ki kell függeszteni, és gondoskodni kell annak megismertetéséről. E kötelezettségének az intézmény eleget tesz.

Személyi feltételek
Az otthonban dolgozók létszáma és képesítése megfelel a jogszabályi feltételeknek.

Tárgyi feltételek
Az intézmény a város szélén, messze a központtól, korábban kollégiumként funkcionáló, több szintes épület I. emeletén helyezkedik el. Az épület rendezett, környezete tiszta, jól karbantartott. A lépcsőfeljárat gyermekrajzokkal, általuk készített, az évszakoknak megfelelő dekorációval díszített. A gyermekek számára hatalmas udvar áll rendelkezésre. Az otthon ugyanabban az épületben működteti a hajléktalanok, az idősek a családok és a gyermekek átmeneti otthonát is. A szolgáltatások emeletenként, az emeletek pedig szárnyanként különülnek el és önálló szakmai egységként működnek. A gyermekek átmeneti otthona 12 férőhellyel működik. A gyermekek számára 3 lakószobát alakítottak ki. A szobák tágasak és világosak, a mindennapi életvitelhez szükséges bútorokkal, berendezési tárgyakkal, eszközökkel felszereltek. Az intézményben nemenként külön WC és fürdőhelyiség található. A konyha étkezővel kialakított, de van játszószoba, betegszoba, valamint a ruha, játék és egyéb adományok tárolását szolgáló raktárhelyiség is. A közösségi helyiségben a televízión kívül sok fejlesztőjáték áll a gyermekek rendelkezésére. A munkatársak számára egy dolgozószobát alakítottak ki, amely a gyermekkel folytatott egyéni elbeszélgetésre, esetkonferencia megtartására és adminisztrációs feladatok elvégzésére egyaránt alkalmas. A gyermekek átmeneti otthona tárgyi feltételei megfelelnek a jogszabályi feltételeknek.

Szakmai tevékenység
2006. évben 12 fő vette igénybe az átmeneti gondozást (3-5 éves 3 fő, 6-10 éves 5 fő, 11-15 éves. 4 fő). A megromlott szülő-gyermek kapcsolat okán bekerülő gyermekek száma 3 fő. Ezzel a problématípussal bekerülő gondozottak kamaszok, akiknek a megváltozott viselkedését nagyon nehezen tolerálják a családtagok. A szülők igyekeznek „kivonni” magukat a problémamegoldás folyamatából, kudarcként élik meg a gyermekkel kapcsolatos problémák megjelenését, felerősödését. A „problémás” kamaszok önállóan, testvéreik nélkül veszik igénybe az ellátást. A szülők, a családgondozók segítő közreműködésével igyekeznek elsajátítani a helyes nevelési módszereket, és a különböző konfliktuskezelési technikákat.
A vizsgálat idején – 45%-os kihasználtsággal – öt gyermek ellátását biztosította az intézmény, 2006-ban a gyermekek átmeneti otthonában 7 gyermek gondozása szűnt meg, az intézményben való tartózkodás időtartama egyetlen esetben sem érte el a fél évet, 4 fő két hónapnál kevesebb időt, 2 fő 2-4 hónap közötti, 1 gyermek 4-6 hónap közötti időtartamra vette igénybe a szolgáltatást. 2006-ban az intézményt elhagyó gyermekek fele édesanyjával együtt, a nagyszülőkhöz költözött. A lakásproblémák miatt bekerült gondozottak lakhatását megoldották, egy gyermek sorsát családba fogadással rendezték. Két esetben a szülő átmeneti akadályozottsága megszűnt, a gyermek visszakerült vér szerinti családjába. A 2006. évben egyetlen gyermek sem került a szakellátás intézményrendszerébe.

Érdekképviseleti fórum
Az intézményben az érdekképviseleti fórum működik, tagjai: 2 gyermek, 2 dolgozó, 1 képviselő a fenntartótól. A Gyvt. 35. § (3) bekezdésének értelmében az ellátásban részesülőket képviselők (gyermekek és törvényes képviselőik) száma nem lehet kevesebb mind az intézmény dolgozóit képviselők, valamint az intézményt fenntartót képviselők összlétszáma. A gyermekek törvényes képviselői nem szerepelnek az érdekképviseleti fórum tagjai között.
Megállapítottam, hogy az érdekképviseleti fórum résztvevőinek száma eltér a Gyvt. 35. § (3) bekezdésében meghatározottnál. Azzal, hogy az intézmény dolgozóinak és a fenntartó képviselőjének száma meghaladja az intézmény lakóinak képviselője számát, sérül az Alkotmány 64. §-ában rögzített panaszhoz való jog.

Térítési díj
A szolgáltatás díj-köteles, amelynek mértékét a család összes jövedelme alapján a fenntartó határozza meg. A Gyvt. 150. § (2) bekezdése alapján az ellátásért fizetendő személyi térítési díj nem haladhatja meg a kötelezett havi jövedelmének 25 %-át, több gyermek esetében az 50 %-át. Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzatának Képviselő-testülete által (2006. március 1-jétől) megállapított térítési díj nem százalékos arányban, hanem jövedelemhatáronként határozta meg a fizetendő díj összegét. Ennek értelmében a fizetendő díj mértéke a következő:

30.000 Ft alatti jövedelem esetén	3.000 Ft/hó/gyermek	
30.000 – 50.000 Ft között	6.000 Ft/hó/gyermek	
50.000 – 70.000 Ft között	9.000 Ft/hó/gyermek	
70.000 Ft fölötti jövedelem esetén	10.000 Ft/hó/gyermek	

Bár a fizetendő térítési díj kedvezőnek tűnik, mégis több gyermek esetében előfordulhat, hogy az meghaladja a család jövedelmének 50 % -át, ami ellentétes a Gyvt. 150. §-ában foglaltakkal. A rendelet nem szabályozza a fizetendő térítési díj csökkentésének és elengedésének eseteit és módját, továbbá azt, hogy ingyenes ellátásban kell részesíteni a jogosultat, amennyiben az a térítésdíj-fizetésre kötelezett jövedelemmel nem rendelkezik.
A beköltözéskor a szülővel kötött „Megállapodás” 4. pontja szerint „A térítési díj határidőn belül történő meg nem fizetése (indokolatlan esetben) a szerződés felmondását vonja maga után.” 5. pont: „Az ellátás megszűnik térítési díjhátralék felhalmozódása esetén.” 
Tekintettel arra, hogy az átmeneti gondozás a gyermek jogán nyújtható, a térítési díj fizetés késedelme, vagy elmaradása miatt a gyermek a szolgáltatásból nem zárható ki, így a „Megállapodás” fenti rendelkezései visszásságot okoznak a gyermeknek az állam és a társadalom részéről megillető kiemelt védelemhez fűződő jogával összefüggésben.

Teljes körű ellátás
A gyermekek teljes körű ellátása megfelel a jogszabályban foglaltaknak.

Kapcsolattartás
A gyermekek átmeneti otthona dolgozói nagy hangsúlyt fektetnek a szülő-gyermek kapcsolatra. A házirend szerint, látogatásra naponta 15.00-17.30 között nyílik lehetőség, de az intézmény rugalmasan igyekszik alkalmazkodni a szülők ettől esetleg eltérő lehetőségeihez. A bekerülés napjától kezdve szorgalmazzák a munkatársak, hogy a hétvégéket a gyermek saját családjával töltse. Személyes kapcsolattartás lehetőségének hiányában módot és lehetőséget adnak a telefonon és/vagy levélben való kapcsolattartásra is.

Szabadidő
Az intézmény munkatársai gondoskodnak a gyermekek szabadidejének hasznos eltöltéséről, rendszeresen szerveznek az ünnepekhez kapcsolódó játszóházakat, havonta a családok átmeneti otthona lakóival közösen családi napot rendeznek. A gyermekek meghatározott napirend szerint élnek az otthonban, az eltávozások időhatára korfüggő, jellemzően a tanulási idő után van lehetőség elhagyni az intézményt (kimenő). 13 éves korig 17.30-ra, a nagyobbak 19.00-ra térnek vissza. Természetesen a szülővel szervezett program esetén a távolmaradás ettől eltér.

Együttműködés a társintézményekkel:
Az intézmény állandó munkakapcsolatban áll a gyermekjóléti központtal. Ha a szolgálat jelzi és kéri egy gyermek felvételét az átmeneti otthonba, a két intézmény munkatársai közös családlátogatás keretében keresik fel a családot az otthonában. Az otthon a befogadásról azonnal értesíti a gyermek lakóhelye szerinti gyermekjóléti szolgálatot. A gyermekek átmeneti otthona szorosan együttműködik a gyermekeket oktató, egészségügyi ellátását biztosító, szabadidős igényeit kielégítő szakemberekkel is.

Eszközök a problémamegoldás folyamatában:
A szociális munka eszközei közül az egyéni esetkezelést (gyermekkel, szülővel történő interjúk, tanácsadások), a csoport munkát, valamint a közösségfejlesztést alkalmazzák. A szakemberek törekednek a tanulási- és magatartásproblémák, valamint a szülő-gyermek konfliktusok kezelésére is. Céljuk a gyermekek életében a rendszeresség kialakítása, amelynek eszköze a megfelelően tervezett napirend. Lakhatási problémák esetében albérletkeresésben és lakáspályázatok benyújtásában segédkeznek. A szülő, vagy a gyermeket nevelő gyám nevelői alkalmatlansága esetén igyekeznek feltárni az annak hátterében álló problémákat, egyéb családi kapcsolatok felkutatását végzik, szükség esetén az érintettet egyéb segítő szakemberhez irányítják.

Az intézmény által vezetett dokumentációk:
A szülő, gyermeke felvételét az átmeneti otthonba, a „Felvételi Adatlap” című formanyomtatványon kéri, amelyen a kérelem okát minden esetben feltüntetik. A kérelmet az intézmény vezetője bírálja el, és írásban értesíti az igénylőt. A gyermek törvényes képviselője és a szolgáltató vezetője, az ellátás kezdetétől számított 15 napon belül megállapodást köt. Ez tartalmazza az ellátás kezdetének időpontját, időtartamát, az intézmény által nyújtott szolgáltatásokat, a térítési díj fizetésére kötelezett személy nevét, lakcímét, a személyi térítési díj összegét, valamint az ellátás megszűnésére vonatkozó szabályokat. Az elkészített gondozási-nevelési tervek a szakmai előírásoknak megfelelnek.

Összegzés
Megállapítottam, hogy a gyermekek átmeneti otthona működésének jogi keretei megfelelnek a jogszabályban előírtaknak. Az otthon munkatársai jól felkészült, lelkes szakemberek, akik nagy figyelmet fordítanak az átmenetileg családjukból kikerülő, életkori sajátosságukból adódóan problémákkal küzdő gyermekek megsegítésére és igyekeznek a számukra barátságossá tenni az átmeneti gondozás időtartamát. Céljuk, hogy a gyermekek a lehető legkevesebb időt töltsék az otthon falai között és minél hamarabb visszakerüljenek családjukba. A szakmai dokumentáció vezetésére a pontosság, és a nyomon követhetőség jellemző. A gyermekvédelmi szakemberek együttműködése jó.

Ajánlás
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata képviselő-testületét, hogy rendeletben szabályozza a fizetési térítési díj mértékének csökkentése és/vagy elengedésének eseteit és módját.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a gyermekek átmeneti otthona vezetőjét, hogy a szakmai program rendelkezéseit a Gyvt. előírásainak megfelelően módosítsa, továbbá a házirend egy példányát az ellátottakkal írassa alá. Felkérem továbbá, gondoskodjon arról, hogy az intézményben az Érdekképviseleti Fórum létszáma megfeleljen a Gyvt. 35. § (3) bekezdésében meghatározottaknak, illetve a „Megállapodás” térítési díj meg nem fizetése, illetve a térítési díj hátralék felhalmozása esetén alkalmazható jogkövetkezményeket hozza összhangba a 133/1997. (VII. 29.) Korm. rendelet 15. § (2)-(3) bekezdésen foglaltakkal.

V. A vizsgálat összegzése

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a szakmai rendeletben meghatározott képesítési előírások megszerzése egyes intézményekben még folyamatban van. Több helyen nem, vagy a szakmai rendeletben meghatározottaknál alacsonyabb óraszámban alkalmaznak gyógy-, és/vagy fejlesztőpedagógust és nem mindenhol foglalkoztatnak családgondozó asszisztenst, de a pszichológiai és jogi tanácsadó(ka)t is általában a szakmai rendeletben meghatározottnál kevesebb óraszámban veszik igénybe. A helyszíni vizsgálat tapasztalatai alapján megállapítható, hogy a nagyobb településeken a gyermekjóléti szolgálatok elhelyezése, infrastruktúrája, szemben a kisebb településekre kijáró családgondozók munkakörülményeivel, megfelelőek. 
A gyermekjóléti szolgálatok munkatársai beszámoltak arról, hogy a jelzőrendszer tagjaival rendszeres a kapcsolatuk, a veszélyeztetett kiskorúakról elsősorban a jelzőrendszeri tagoktól értesülnek. Hiányosságnak tekinthető, hogy a jelzéseket nem minden településen rögzítik írásban. Tapasztalataink szerint a szolgálatok ismertsége évről évre nő. Ebben nagy szerepe van annak, hogy maguk a szolgáltatást nyújtók is igyekeznek szórólapokon, továbbá a helyi média segítségével ismertetni a lakossággal szolgáltatásuk mibenlétét. A nagyobb települések szolgálatai igényes szabadidős programokat, nyári táborokat is szerveznek, bekapcsolódnak a nyári étkeztetés lebonyolításába is.
A Gyvt. előírása szerint kapcsolattartási ügyeletet – speciális szolgáltatásként – csak a gyermekjóléti központnak kellene működtetnie, ennek dacára a vizsgált intézmények közül kettőben – az esztergomi Majer István Nevelési Tanácsadó, Logopédiai Intézet és Gyermekjóléti Szolgálatnál és a Dorog és Térsége Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálatnál – is működik kapcsolattartási ügyelet. Az intézmény munkatársai a speciális szolgáltatást, többlet feladatként, a szolgáltatás természetéből adódóan hétvégén, szabadidejükben látják el. A feladat ellátásáért a munkatársak díjazást nem kapnak.
Általános tapasztalatunk volt, a kiégés elkerülése érdekében szükséges szupervízió – többnyire az erre fordítható anyagi erőforrások elégtelensége miatti – hiánya. Ez úgy a szakemberek, mint a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való joga sérelmének közvetlen veszélyét idézi elő. 
A gyermekjóléti szolgáltatás a Gyvt. előírásának megfelelően a megye mind a 76 településén biztosított. A 30.000 fő állandó lakosságszámot meghaladó Tatabánya, a hivatkozott törvény szerint családok és gyermekek átmeneti otthonát egyaránt működtet.
A legszembetűnőbb hiányosság a gyermekek átmeneti otthona ellátási formában mutatkozik. A 20.000 fő fölötti állandó lakosságszámú városokban (Tata, Esztergom, Oroszlány) nem működik gyermekek átmeneti otthona. Ezt a szolgáltatást csupán Tatabánya kínálja. 
Családok átmeneti otthona Tatabányán (30 férőhely), Kisbéren (15 férőhely) és Oroszlányban (38 férőhely) működik. Kisbér – ellátva a kisbéri térséget – 16 településnek (21.500 lakos) nyújtja ezt a szolgáltatást. Komárom-Esztergom Megyében ez az ellátási forma 18 településen (két város és egy kistérség) biztosított. Így a megye lélekszámát tekintve (kb. 315.000 fő) a lakosság csupán egyharmada részesülhet a családok átmeneti otthona szolgáltatási formában. Hasonló a helyzet a 24 helyettes szülői férőhely vonatkozásában is.
Az ellátórendszer tekintetében nagy különbség mutatkozik a különböző települések, térségek között. Kisbér és kistérsége 21.500 lakos számára fenntart egy családok átmeneti otthonát 15 férőhellyel, Dorog és kistérsége  41.265 lakos számára, fenntart egy helyettes szülői hálózatot 11 férőhellyel, Tata és kistérsége, körülbelül 40.000 lakos számára mindössze egy önálló helyettes szülőnél 2 férőhelyet biztosít. E két férőhelyen a vizsgálat idejéig még egyetlen esetben sem került sor átmeneti gondozásra. Ugyanennyi férőhelyet, biztosít lakosai számára két község, Vértesszőlős és Tarján is (kb. 3.000 fő). Szomorú tapasztalatunk, hogy a megyében egy-két város és kistérség kivételével a gyermekek átmeneti gondozásának egyetlen formája sem biztosított.

Ajánlás
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom, a kapcsolattartási ügyeletet ellátó gyermekjóléti szolgálatok fenntartóinak, fontolják meg annak lehetőségét, hogy a feladat ellátásban részt vevő munkatársak többletmunkája miként finanszírozható 
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Komárom-Esztergom Megyei Közgyűlés elnökét, hogy vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy a megyében élő, arra rászoruló kiskorú gyermekek mindegyike számára elérhető legyen a gyermekek átmeneti gondozásának valamelyik formája. A Közgyűlés elnökének javaslom, fontolja meg annak lehetőségét, hogy szupervizor alkalmazásával egy intézmény segítse a megye területén dolgozó minden családgondozó munkáját

Budapest, 2007. szeptember 11.

Dr. Péterfalvi Attila sk.