Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4020/2006. számú ügyben

Előadó: : Tomolák Katalin
Az eljárás megindulása
A kiskorú panaszos (16 éves) hivatalunkhoz intézett beadványában sérelmezte, hogy Balatonfüred Város Gyámhivatala kötelezi őt az apjával való kapcsolattartásra, és nem veszi figyelembe a hatóság előtt több alkalommal tett azon jegyzőkönyvbe foglalt nyilatkozatát, miszerint apjával – akihez érzelmileg egyáltalán nem kötődik – nem kíván kapcsolatot tartani.
A panasz alapján felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített, a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.
A panasz alapján Balatonfüred Város Gyámhivatalának vezetőjétől tájékoztatást, egyidejűleg a keletkezett dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem, és azokat áttanulmányoztam. 

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

Az ügy jogszabályi háttere
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
32. § (6) Olyan ügyfajtákban, amelyekben a szakvélemény elkészítése hosszabb időt vesz igénybe jogszabály lehetővé teheti, hogy az eljáró hatóság a szakértő kirendelésekor, illetve a szakvélemény kérésekor az eljárást a szakvélemény megérkezéséig felfüggessze. (7) Az eljárás felfüggesztéséről a hatóság végzéssel dönt.
33. § (1) Az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg. (3) Az ügyintézési határidőbe nem számít be: e) az eljárás felfüggesztésének időtartama, (7) Az eljáró hatóság vezetője – ha azt törvény nem zárja ki – az ügyintézési határidőt indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb harminc - kiskorú ügyében legfeljebb tizenöt - nappal meghosszabbíthatja. Erről értesíteni kell az ügyfelet és mindazokat, akiket az eljárás megindításáról értesítettek.
71. § (1) A hatóság - a (4) és (5) bekezdésben meghatározott kivétellel - az ügy érdemében határozatot hoz, az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésekben pedig végzést bocsát ki (a továbbiakban együtt: döntés).
98. § (1) Az ügyfél az elsőfokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezési jog nincs meghatározott jogcímhez kötve, fellebbezni bármely okból lehet, amelyre tekintettel az érintett a döntést sérelmesnek tartja.

A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet (Gyer.)
28. § (2) A kapcsolattartás szabályozására, újraszabályozására irányuló kérelmet a korlátozottan cselekvőképes gyermek önállóan is előterjesztheti.
32. § (1) A kapcsolattartás újraszabályozását – ide nem értve a kapcsolattartás korlátozását, szüneteltetését vagy megvonását – a kapcsolattartást rendező határozat jogerőre emelkedésétől számított két éven belül abban az esetben lehet kérni, ha azok a körülmények, amelyekre a bíróság vagy a gyámhivatal a döntését alapította utóbb lényegesen megváltoztak és a kapcsolattartás újraszabályozása a gyermek érdekeit szolgálja. (2) A kapcsolattartás újraszabályozása során a bíróság vagy a gyámhivatal a korábban megállapított kapcsolattartás formájának, gyakoriságának, időtartamának, helyének megváltoztatásáról – külön-külön vagy együttesen – is dönthet. (3) Ha a kapcsolattartás újraszabályozására indult eljárásban a rendelkezésre álló adatok szerint a kapcsolattartási jog korlátozása, szüneteltetése vagy megvonása látszik indokoltnak a gyámhivatal, illetőleg a bíróság a határozatában megállapított kapcsolattartás végrehajtását az új határozat jogerőre emelkedéséig felfüggesztheti. (4) A gyámhivatal, illetve a bíróság kérelemre a kapcsolattartás újraszabályozására indult eljárásban a gyermek érdekében a kapcsolattartás korlátozását feloldhatja, illetve a kapcsolattartási jogot visszaállíthatja, ha azok a körülmények, amelyekre a határozatát korábban alapította, már nem állnak fenn.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
Balatonfüred Város Gyámhivatalának (a továbbiakban: gyámhivatal) vezetője által rendelkezésemre bocsátott dokumentumok szerint a kapcsolattartásra jogosult apa 2006. január 21-én kérelmet terjesztett elő a gyermekével való kapcsolattartás újraszabályozása iránt.
A gyámhivatal az apa kérelmére indult eljárása során 2006. február 6-án meghallgatta a gyermek törvényes képviselőjét, majd 2006. február 10-én a törvényes képviselő jelenlétében meghallgatta a gyermeket is, aki a hatóság előtt úgy nyilatkozott, hogy nem kíván édesapjával kapcsolatot tartani.  Ezt követően a gyámhivatal a 2006. február 24-én kelt levelében megkereste a gyermek tartózkodási helye szerint illetékes Sümeg Város Gyámhivatalát azzal, hogy az apa kapcsolattartás újraszabályozása iránt előterjesztett kérelme ügyében együttesen hallgassa meg a gyermeket és az apát. A gyámhivatal már a megkeresés megírásakor túllépte a jogszabályban előírt ügyintézési határidőt, azt azonban nem hosszabbította meg. 
Az apa és a gyermek együttes meghallgatására 2006. március 20-án – az apa kérelmének benyújtásától számított két hónap elteltével – került sor. A meghallgatás során az apa elmondta, hogy nem szeretné fiával a kapcsolatot megszakítani, havi két alkalommal két-két órát szeretne vele tölteni. A gyermek az apai kapcsolattartás elől továbbra is elzárkózott.
A gyámhivatal miután a rendelkezésére álló nyilatkozatok birtokában úgy ítélte meg, hogy a megalapozott döntéshez pszichológus szakértő igénybevételére van szükség, a 1/952-6/2006. számú, 2006. március 31-én kelt végzésével elrendelte a felek együttes pszichológiai vizsgálatát, egyben eljárását a pszichológus szakvéleménynek megérkezéséig felfüggesztette. 
A pszichológus szakértő 2006. április 20-i keltezéssel készítette el szakértői véleményét. 
A gyámhivatal – a rendelkezésemre álló dokumentumok szerint – 2006. július 10-én folytatta tovább eljárását, amikor is az apai kapcsolattartás újraszabályozása tárgyában újabb tárgyalást tartott. Ekkor a felekkel ismertette az eljárás során keletkezett hatósági iratok tartalmát, majd nyilatkoztatta őket. Az apa ismét elmondta, hogy legalább időnként szeretne találkozni a fiával, a kiskorú pedig a kapcsolattartásra vonatkozóan úgy nyilatkozott, hogyha az apja beszélni kíván vele, hívja fel telefonon.

A gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint az apai kapcsolattartás újraszabályozása tárgyában újabb kérelem a gyámhivatalhoz nem érkezett.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény rendelkezései szerint a hatóság az ügy érdemében határozatot hoz, az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésben pedig végzést bocsát ki. A hatóságnak az ügy érdemében 30 napon belül érdemi döntést kell hoznia, az ügyintézési határidő azonban indokolt esetben – egy alkalommal – további 30 nappal meghosszabbítható. Amennyiben a hatóság az eljárása során úgy ítéli meg, hogy megalapozott döntéséhez szakértő igénybevételére van szükség, és a szakvélemény elkészítése hosszabb időt vesz igénybe a jogszabály lehetővé teszi, hogy a szakértő kirendelésekor, vagy a szakvélemény kérésekor eljárását a szakvélemény megérkezéséig felfüggessze. Ezt követően a hatóság az eljárását folytatja, és az ügy érdemében dönt. Az eljárás felfüggesztésének időtartama az ügyintézési határidőbe nem számít bele.
Vizsgálatom alapján megállapítottam, hogy a gyámhivatal a 2006. január 21-én indult eljárása során több alkalommal meghallgatta az apát és a 16 éves panaszost is, de sem az apa kapcsolattartás újraszabályozására irányuló kérelmét, sem a panaszos nyilatkozatait – miszerint nem kíván apjával kapcsolatot tartani – nem vette figyelembe, érdemi döntést az ügyben nem hozott, az érdekelteket a jogorvoslat lehetőségétől megfosztotta. A gyámhivatal tehát azzal, hogy nem tett eleget határozathozatali kötelezettségének, a jogállamiság elvével, a tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságra tekintettel az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján Balatonfüred Város Gyámhivatalának vezetőjénél kezdeményezem, hogy a jövőben – annak garanciális jelentősége miatt – fokozottan ügyeljen a jogszabályban előírt ügyintézési határidők betartására, és minden esetben tegyen eleget határozathozatali kötelezettségének.
Felkérem továbbá a gyámhivatal vezetőjét, hogy a feltárt mulasztást a panasszal érintett ügyben pótolja és – az eljárás lezárását követően – hozott érdemi döntéséről tájékoztasson.
Végül felhívom a panaszos figyelmét, hogy a Gyer. hivatkozott rendelkezése értelmében a kapcsolattartás szabályozása, újraszabályozása iránt önállóan is előterjesztheti kérelmét

Budapest, 2007. január 15.

Takács Albert sk.