Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3982/2006. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Kovács Orsolya Ágota

Az eljárás megindítása
Egy gyermekét egyedül nevelő anya azért fordult panasszal az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert átmeneti segély iránti kérelmével kapcsolatban mind a lakóhelye, mind a tartózkodási helye szerint illetékes önkormányzat illetékességének hiányát állapította meg. Az ügyben a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a szociális biztonsághoz való alkotmányos alapjog sérelmének gyanúja miatt indítottam vizsgálatot.

A megállapított tényállás
A panaszos lakóhelye Szeged Megyei Jogú Városban van, tartózkodási helye Pesterzsébeten. Átmeneti segély iránti kérelmét levélben a szegedi önkormányzathoz juttatta el, ahonnan a kérelmet a pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 2. §-ban foglaltakra tekintettel hivatalból átették a tartózkodási hely szerint illetékes önkormányzathoz. A tartózkodási hely szerint illetékes önkormányzat a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 124. § (1) bekezdésének a) pontjára hivatkozva a kérelmet visszatette a lakóhely szerint illetékes önkormányzathoz. Így, bár a kérelmező jogosult lehetett mind átmeneti segélyre, mind rendkívüli gyermekvédelmi támogatásra, a két önkormányzat illetékességi vitája miatt, mégis ellátás nélkül maradt.

Az érintett alkotmányos jogok
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz, öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Alkalmazott jogszabályok
1997. évi XXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
124. § (1) Az eljárásra annak a települési önkormányzatnak a képviselő-testülete, jegyzője vagy az a gyámhivatal (a továbbiakban: eljáró szerv) illetékes, amelynek területén a) a gyermek szülői felügyeletet gyakorló szülőjének, gyámjának, b) az ügyei vitelében akadályozott, illetőleg cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személynek, c) ideiglenes gondnokrendeléssel, zárgondnok kirendelésével, valamint gondnokság alá helyezési eljárással érintett személynek a lakóhelye van.

63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet a pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes szabályairól (R.)
2. § (1) A kérelem elbírálására – ha az Szt. vagy e rendelet másként nem rendelkezik – az a szociális hatáskört gyakorló szerv köteles, amelynek illetékességi területén a kérelmező lakcíme van. Az igénylő lakcíme az a lakóhely vagy tartózkodási hely, ahol életvitelszerűen lakik.

A vizsgálat megállapításai
Tekintettel arra, hogy a szegedi önkormányzat intézkedése, amellyel az átmeneti segélyre – tehát egy szociális ellátásra – vonatkozó kérelmet áttette a tartózkodási hely szerint illetékes önkormányzathoz jogszerű volt, az ügyben felvilágosítást csak a pesterzsébeti jegyzőtől kértem. A jegyző válaszában – amely annak magyarázatát célozta, hogy hivatala egy szociális ellátásra vonatkozó kérelem esetén miért a gyermekvédelmi jogszabályt alkalmazta – eljárását azzal magyarázta, hogy a panaszos kiskorú gyermekével él közös háztartásban, a szülői felügyeleti jogot is ő gyakorolja, gyermekét egyedül neveli, volt férje gyermektartásdíjat nem fizet, és a panaszos kérelemben nem rendkívüli élethelyzetre hivatkozott, hanem a gyermek ellátásához kért segítséget. Ezért a jegyző a kérelmet – bár az átmeneti segélyre irányult – gyermekvédelmi támogatás iránti kérelemként értékelte.
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a szociális ellátásokra vonatkozó kormányrendelet és a gyermekvédelmi eljárásokra vonatkozó törvény illetékességi szabályainak eltérése miatt kerülhetett sor arra, hogy mindkét önkormányzat illetékességének hiányát állapította meg. A szociális ellátások megállapítására és folyósítására ugyanis az a szerv illetékes, melynek területén a kérelmező életvitelszerűen tartózkodik – ez lehet lakóhely vagy tartózkodási hely is –, a gyermekvédelmi támogatások esetén pedig az az önkormányzat, melynek területén a gyermek szülőjének (a kérelmező) lakóhelye van.
Hasonló esetekben – tehát ha a családban gyermek is nevelkedik, illetve a szülők lakóhellyel és tartózkodási hellyel is rendelkeznek – alkotmányos joggal összefüggő visszásság veszélyét hordozza, ha a család az önkormányzat jogszabályok közötti választásától függően részesül egy szociális jellegű ellátásban. De bizonytalanságot okoz(hat) az is, ha egy adott élethelyzetben a család nem csak az ellátások, hanem az azt nyújtó hatóságok között is választhat. Szélsőséges esetben ez oda vezethet, hogy azonos körülmények esetén az egyik család minden támogatástól elesik, egy másik pedig akár több támogatást is igénybe vehet.

Ajánlás
A feltárt visszásság jövőbeni kiküszöbölése érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 193. évi LIX. tv. 25. §-a értelmében felkérem a Szociális és Munkaügyi Minisztert, hogy kezdeményezze a szociális és a gyermekvédelmi támogatások megállapítására és folyósítására vonatkozó jogszabályok (a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló a 1997. évi XXI. törvény 124. § (1) bekezdése és a pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése) illetékességi rendelkezései összhangjának megteremtését.

Budapest, 2006. november 28.

Lenkovics Barnabás sk.