Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3578/2006. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Kovács Orsolya Ágota

Az eljárás megindítása
A Verőce Község Önkormányzatának fenntartásában lévő községi könyvtár egyik alkalmazottja, azért fordult panasszal az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert állítása szerint a könyvtár épülete életveszélyes. Az Alkotmány 70/D. § bekezdésében foglalt lehető legmagasabb szintű testi és lelki egyészséghez való jog sérelmének gyanúja miatt indítottam vizsgálatot. Ennek során megkerestem Verőce Község Önkormányzatának jegyzőjét, illetve az Országos Munkabiztonsági és Munkajogi Főfelügyelőség Közép-magyarországi Munkabiztonsági Felügyelőségét.

A megállapított tényállás
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítottam, hogy a verőcei községi könyvtár 1999. április 30-án költözött jelenlegi helyére az Árpád ú. 21. szám alá. A panaszos, már ekkor jelezte az intézményt fenntartó önkormányzat képviselőtestületének, hogy az épület tetőszerkezetén egy korábbi statikai szakvélemény alapján – még a beköltözés előtt! – néhány javítási munkát kell elvégezni. A képviselőtestületi ülésen a polgármester arról tájékoztatta a testületet, hogy „személyesen egy építésszel és egy ácsszakemberrel megvizsgálták a tetőszerkezetet, a szakemberek véleménye az volt, hogy annak az állaga megfelelő, egy gerendát kell kicserélni, amelyre rövid időn belül sor kerül, a tetőn megrongálódott cserepeket is ezzel egy időben ki fogják cserélni”. A panaszos állítása szerint ezek a felújítási munkák azóta sem történtek meg.
A panaszos 2005. február 14-én írásban fordult az önkormányzat polgármesteri hivatalához, beadványát a műszaki csoportvezetőnek címezte. Állítása szerint a könyvtár épületéről a vakolat az eresz alatt nagyobb darabokban vált el a faltól és hullott le. A mellékhelyiségek évek óta beáztak, a vakolat ott is elvált a faltól. Az ereszcsatorna lyukas volt, az épület külső homlokzata ezért beázott, vizes volt. A bejárat felett a tetőről a cserepek lehullottak. A panaszos a könyvtárt fűtő gázberendezések állapota miatt is panaszt tett. Állítása szerint a kifogásait több ízben jelezte, szóban az önkormányzat felé, de intézkedés nem történt. A panaszos legközelebb 2005. december 7-én fordult az önkormányzat jegyzőjéhez, mert a könyvtár épülete beázott, állítása szerint az elektromos vezetékek, kapcsolók érintésvédelmi szempontból veszélyesek voltak, a tetőszerkezet gerendái elszuvasodtak. A panaszos kérte a jegyző intézkedését, statikai vizsgálat elvégeztetését.
A képviselőtestület a könyvtár épületének állapotával kapcsolatos problémát 2006. március 13-i ülésén megvitatta, és a 22/2006. (III. 13) sz. képviselőtestületi határozatában úgy döntött, hogy „a könyvtár és a polgármesteri hivatal épületét statikussal megvizsgáltatja, a 2006. évi költségvetés terhére”. A statikai vizsgálat megrendelésére azonban nem került sor, mivel az önkormányzat költségvetése azt nem tette lehetővé.. A szakértő a helyszínen járt, a szakvélemény elkészítésére árajánlatot adott, és levélben tudatta az önkormányzattal, hogy az épület állapota valóban veszélyes, egy részének aládúcolása szükséges.
A panaszos – mivel a könyvtár épülete egyben a munkahelye is – kérte az illetékes munkabiztonsági felügyelőség vizsgálatát és intézkedését is.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
32/B. § (1) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
18. § (2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti. (10) Ha az országgyűlési biztos a (2)-(4) bekezdésben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.) kér, a megkeresésnek - ha e törvény másként nem rendelkezik - a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.
20. § (1) Ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének. A felügyeleti szerv az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül értesíti az országgyűlési biztost.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
20. § (1) A hatóság a hatáskörébe tartozó ügyben illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének a rá irányadó ügyintézési határidőn belül nem tesz eleget, a felügyeleti szerv - kérelemre vagy hivatalból - soron kívül, de legkésőbb a tudomásszerzéstől számított öt napon belül kivizsgálja a mulasztás okát. (2) A hatóság mulasztása esetén a felügyeleti szerv újabb - az ügyfajtára irányadó ügyintézési határidő és a döntés-előkészítés fokának figyelembevételével megállapított - határidő kitűzésével a mulasztó hatóságot három napon belül az eljárás lefolytatására utasítja. (3) Ha a felügyeleti szerv által megállapított újabb határidő eredménytelenül telt el, a felügyeleti szerv az eljárásra haladéktalanul - a (4) és (5) bekezdésben foglalt kivétellel - a mulasztóval azonos hatáskörű másik hatóságot jelöl ki, egyidejűleg a mulasztó hatóság vezetője ellen fegyelmi eljárást kezdeményez. A kezdeményezés alapján a fegyelmi eljárás megindítása kötelező. A kijelölt hatóság az ügyben irányadó ügyintézési határidőn belül köteles érdemi határozatot hozni.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megkerestem az OMMF illetékes munkabiztonsági felügyelőségét, valamint Verőce Község Önkormányzatának jegyzőjét.
A munkabiztonsági felügyelőség tájékoztatása szerint a munkabiztonsági felügyelő a helyszínen ellenőrzést tartott, melynek során az alábbi megállapításokat tette. „A könyvtár épületének tetőszerkezetén tégladarabok találhatók, melyek leesésének veszélye fennállt. Az épület ereszének vakolata instabil, a vakolat leesésének veszélye fennállt. Az épület főbejárati folyosójának mennyezetének vakolata instabil, a leesésének veszélye fennállt. A könyvtár mennyezete több helyen beázott (kézi könyvtár, mellékhelyiség), a beázott felületen a vakolat leesésének veszélye fennállt. Az udvar térburkolata több helyen kátyús, közlekedés közben az elesés veszélye fennállt.”
A tájékoztatás szerint a munkabiztonsági felügyelő a hiányosságok megszüntetése érdekében a polgármesteri hivatal felé figyelemfelhívással élt, és írásban értesítette a panaszost az ellenőrzés lefolytatásáról. A figyelemfelhívásra a polgármesteri hivatal a rendelkezésére álló 30 napos határidőn belül nem válaszolt, ezért a munkabiztonsági felügyelő 2006. augusztus 8-án a helyszínen ismételten ellenőrzést tartott. Az ellenőrzés során meghallgatta a jegyzőt, és megállapította, hogy a figyelemfelhívásra a jegyző ugyan nem válaszolt, de a könyvtárépület statikai vizsgálatát elvégeztette és a vizsgálat alapján szükségesnek minősülő intézkedéseket megtette, illetve az ellenőrzés időtartama alatt is folyamatosan végeztette. Nevezetesen a könyvtárépület ereszének vakolatát lebontották, az udvar térburkolatát a kátyús helyeken feltörték, az épület cserépfedésének kijavítását megkezdték, a balesetveszélyes állapotot megszüntették.
A jegyzőhöz írt megkeresésemre a kitűzött határidőben választ nem kaptam.
A panaszos 2006. szeptember 5-én beadványának kiegészítésében arról tájékoztatott, hogy az önkormányzat részéről intézkedés nem történt, a beadvány-kiegészítéshez csatolta Nagymaros Város jegyzőjének, mint az ügyben eljáró elsőfokú építési hatóságnak 2006. augusztus 28-án kelt határozatát, melyben helyszíni ellenőrzését követően megállapította, hogy a könyvtárépület födémszerkezete erősen meghajolt, az épületben tartózkodók életét veszélyezteti, a födémszerkezet és a tetőszerkezet statikai vizsgálata feltétlenül indokolt. Az elsőfokú építési hatóság a határozatban arra kötelezte Verőce Község Önkormányzatát, hogy a meghajolt, életveszélyes födémszerkezetet azonnali hatállyal dúcolja alá, továbbá az épület statikai vizsgálatát a határozat kézhezvételétől számított 30 napon felül készíttesse el, és az abban szereplő állammegóvási, helyreállítási munkálatokat a statikai vélemény kézhezvételétől számított 90 napon belül végezze el.
A fentiekre tekintettel ismételten megkerestem Verőce Község Önkormányzatának jegyzőjét, tájékoztatást kérve a megtett intézkedéseiről, egyben felhívtam a figyelmét arra, hogy válaszának elmaradása önmagában is alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okoz azzal, hogy korlátozza alkotmányos jogköröm gyakorlását. A jegyző az ismételt megkeresésre sem adott választ.

Ajánlás
Tekintettel arra, hogy Verőce Község jegyzőjének mint közigazgatási szervnek a hallgatása a közigazgatás működési zavarán túl alkotmányos jogokkal összefüggő jogsérelemhez vezet felhívom a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét mint felettes szervet, hogy a jegyzővel szemben alkalmazza a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 20. § (1)-(3) bekezdésében foglalt jogkövetkezményeket.

Budapest, 2006. október 9.

Lenkovics Barnabás sk.