Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3465/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Fogarassy Edit
Az eljárás megindulása
A Budapesti Fegyház és Börtönben fogva tartott panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Váci Fegyház és Börtönben összevontan végezte az általános iskola 7-8. osztályát, de a vizsgák kezdete előtt átszállították Budapestre, ahol nem tudott levizsgázni, és így nem tudta elvégezni az általános iskolát. 
Sérelmezte továbbá, hogy a Budapesti Fegyház és Börtönben elutasították az unokahúga férjével való kapcsolattartásra irányuló kérelmét; valamint kifogásolta, hogy „tiltott kapcsolattartás” miatt fegyelmi eljárást indítottak ellene. 
Az ügyben alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében megkerestem a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát. 

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (2) E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak:
a) az Országgyűlés;
b) a köztársasági elnök;
c) az Alkotmánybíróság;
d) az Állami Számvevőszék;
e) a bíróság;
f) az ügyészség, kivéve az ügyészségi nyomozást végző ügyészségi szervet.

1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.)
24. § A szabadságvesztést a bíróság által meghatározott fokozatban - fegyházban, börtönben vagy fogházban - és a büntetés-végrehajtási szervezet által kijelölt, lehetőleg az elítélt lakóhelyéhez legközelebb eső büntetés-végrehajtási intézetben hajtják végre. A fegyház a börtönnél, a börtön a fogháznál szigorúbb végrehajtási mód.
36. § (1) Az elítélt jogosult
b) a hozzátartozóival, valamint az általa megjelölt és a büntetés-végrehajtási intézet által engedélyezett személyekkel való levelezésre, a levelek gyakorisága és terjedelme nem korlátozott;
n) általános iskolai, indokolt esetben középfokú, valamint felsőfokú tanulmányok folytatására, a vizsgákra való felkészüléshez a jogszabályban meghatározott tanulmányi és vizsgaszabadságra;
42. § (1) A büntetésvégrehajtás rendjét vétkesen megsértő elítélttel szemben - nevelése, valamint a büntetésvégrehajtás rendjének biztosítása érdekében - a következő fenyítések alkalmazhatók:
a) feddés,
d) a személyes szükségletekre fordítható összeg csökkentése,
f) magánelzárás,
(4) A büntetés-végrehajtási intézet magánelzárást kiszabó határozata ellen az elítélt a büntetés-végrehajtási bíróhoz fellebbezéssel élhet. A fellebbezést a határozat közlésekor nyomban be kell jelenteni; a fellebbezésnek a magánelzárás végrehajtására halasztó hatálya van.

6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól:
31. § (1) A szabadságvesztés végrehajtására a jogszabályokban foglalt feltételeknek megfelelő intézetet az Országos Parancsnokság illetékes szervezeti egységének a vezetője jelöli ki.
(2) Az elítélt az (1) bekezdés rendelkezésétől eltérő intézetbe - a kijelölésre jogosult engedélye alapján - akkor szállítható, ha
a) a kijelölt intézetben nincs férőhely;
b) a más intézetben való elhelyezés biztonsági okból indokolt;
c) az elítélt más intézetben való elhelyezését kérte;
d) a megfelelő foglalkoztatására csak más intézetben van lehetőség;
e) jogszabály így rendelkezik.
(3) Az elítélt a (2) bekezdés szerinti intézetbe csak akkor szállítható, ha ott a szabadságvesztés végrehajtási fokozatára, illetve az elítéltek elkülönítésére vonatkozó jogszabályi rendelkezések végrehajtása biztosított.
74. § (1) Az iskolarendszerű oktatást - ideértve a gyógypedagógiai oktatást is - és a szakképzést az erre vonatkozó jogszabályoknak megfelelően kell megszervezni.
(3) Az alapfokú iskolai végzettség megszerzését különösen ösztönözni és támogatni kell.
(4) Az elítélt kérelmére a középfokú oktatásban való részvételt, valamint a felsőfokú tanulmányok folytatását a parancsnok engedélyezheti.
(5) Az oktatási intézmény a fogvatartásra való utalás nélkül állít ki bizonyítványt.
(6) Az alapfokú oktatásban részt vevők tanszereit, tankönyveit és az oktatás egyéb költségeit a bv. szervezet biztosítja. Az egyéb oktatási formákban részt vevők számára a költségek biztosíthatók.

Megállapított tényállás
A bv. országos parancsnokától kapott tájékoztatás és a megküldött iratok szerint a Váci Fegyház és Börtönben 2006. március 16-án – összeférhetetlenségi okok miatt – hivatalból kezdeményezték a panaszos átszállítását. A Büntetés-Végrehajtás Országos Parancsnoksága (BVOP) illetékes szervezeti egységének (Fogvatartási Ügyek Főosztálya Bv. Igazgatási Osztály) vezetője 2006. március 31-én a szabadságvesztés további végrehajtásának helyéül a Budapesti Fegyház és Börtönt jelölte ki. A fogvatartott átszállítására április 18-án került sor.
A panaszos 2006. május 10-én a Budapesti Fegyház és Börtönben kérelmezte, hogy a hiányzó vizsgáit egyszerre letehesse. A kérelmét – a Váci Fegyház és Börtönből a bizonyítványok beszerzését és az iskolaigazgató megkeresését követően – május 24-én elutasították, mert a tanév végén nincs beiskolázás és az ottani iskolában nem volt összevont osztály. A fogvatartott az ügyben panasszal fordult a BVOP-hoz is. A Fogvatartási Ügyek Főosztályának vezetője – többek között – arról tájékoztatta, hogy tekintettel arra, hogy a 7-8. osztályt összevontan végezte, a 7. osztály elvégzéséről állítottak ki igazolást.
Fegyelmi eljárást 2006. május 29-én kezdeményeztek a fogvatartottal szemben, a kapcsolattartás szabályainak megsértése miatt. Az eljárás eredményeként öt nap magánelzárással sújtották a panaszost, aki a döntést megfellebbezte. A bv. bíró 2006. június 27-én, majd – fellebbezés folytán – a Fővárosi Bíróság mint másodfokú bíróság augusztus 14-én helybenhagyta a határozatot. 
Az elítélt kapcsolattartásra vonatkozó kérelmét, mely unokahúgának a Váci Fegyház és Börtönben fogva tartott férjével való kapcsolattartásra irányult, 2006. június 20-án elutasították. A fogvatartott az első fokú döntést tudomásul vette, ellene panasszal nem élt. 
A Budapesti Fegyház és Börtönben 2006. június 30-án ugyancsak hivatalból kezdeményezték a panaszos más bv. intézetbe való átszállítását. A kérelemnek az illetékes osztályvezető július 7-én helyt adott, és a fogvatartottat július 24-én a Balassagyarmati Fegyház és Börtönbe szállították. Az intézettel való egyeztetés alapján megvizsgálják annak lehetőségét, hogy az elítélt beiskolázása 2006/2007. tanév 8. osztályába megtörténjen.
Az országos parancsnok összességében megállapította, hogy az érintett bv. intézetekben kellő körültekintéssel jártak el az elítélt ügyeinek intézése tekintetében.

A vizsgálat megállapításai
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos akkor járhat el, ha a panaszost valamely hatóság ill. közszolgáltató eljárása vagy mulasztása miatt, alkotmányos jogával összefüggésben érte sérelem. A 29. § (2) bekezdés e./ pontja értelmében a bíróság azonban nem tekinthető hatóságnak, ezért a bíróságok eljárásának, döntéseinek a vizsgálatára nem terjed ki az országgyűlési biztos hatásköre. A fegyelmi eljárást ennélfogva – a jogerős bírói döntésre tekintettel – hatáskör hiányában nem vizsgálhattam.
Az 1979. évi 11. tvr. (Bv. tvr.) 36. § (1) bekezdés b./ pontja szerint az elítélt a hozzátartozóin túl a bv. intézet által engedélyezett személyekkel való levelezésre jogosult. Az intézet a panaszos által megjelölt személlyel való kapcsolattartást – mérlegelési jogkörben eljárva, a szakterületi véleményre figyelemmel – nem engedélyezte. Az n./ pontja alapján pedig az elítélt jogosult általános iskolai tanulmányok folytatására. A 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 74. § (3) bekezdése értelmében az alapfokú iskolai végzettség megszerzését különösen ösztönözni és támogatni kell.
A szabadságvesztés végrehajtására a jogszabályokban foglalt feltételeknek megfelelő bv. intézetet – az IM rendelet 31. § (1) bekezdése alapján – a BVOP illetékes szervezeti egységének a vezetője jelöli ki. Az elítélt másik bv. intézetbe – a kijelölésre jogosult engedélye alapján – akkor szállítható, ha a más bv. intézetben való elhelyezés biztonsági okból indokolt vagy az elítélt más bv. intézetben való elhelyezését kérte [31. § (2) bekezdés b./ c./ pont]. A hivatalból vagy kérelemre kezdeményezett átszállításról a hatóság mérlegelési jogkörben határoz, ugyanakkor a döntés során figyelembe kell venni a fogvatartott alkotmányos jogait is. 
A Váci Fegyház és Börtön – biztonsági szempontok miatt – hivatalból kezdeményezte a fogvatartott átszállítását, de javaslata megtételekor figyelmen kívül hagyta azt a körülményt, hogy az elítélt összevontan végezte az általános iskola 7-8. osztályát, és hamarosan le kellett (volna) tennie a vizsgáit. (Az előterjesztés mindazonáltal utalt arra, hogy az elítélt abban az időben az általános iskola 7-8. osztályát végezte az intézetben.). A fogvatartott átszállítására az előterjesztést követően egy hónappal került sor. A Budapesti Fegyház és Börtönben a tanulmányai folytatására a fogvatartottnak nem volt lehetősége, és – a bv. intézetek közti együttműködés hiányában – az sem merült fel, hogy a vizsgák letétele érdekében a panaszost Vácra visszaszállítsák.
Mindezekre tekintettel vizsgálatom eredményeként megállapítom, hogy a fogvatartott átszállításával kapcsolatban a BVOP illetékes szervének és a Váci Fegyház és Börtönnek az eljárása visszásságot okozott a tisztességes eljáráshoz és a művelődéshez való joggal összefüggésben. Az országgyűlési biztosok gyakorlatában a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét jelenti a mérlegelési jogkör alkotmánysértő túllépése. Az általános iskolai oktatást mind a Bv. tvr., mind a hivatkozott IM rendelet kiemelt feladatként kezeli a fogvatartottak nevelése szempontjából. A panasz orvosolhatatlansága miatt ajánlást nem teszek, de felhívom az érintett szervek vezetőinek figyelmét a körültekintőbb eljárásra és a fokozottabb együttműködésre. 
A fogvatartott egyéb panaszai tekintetében alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg. 

Budapest, 2007. március 12.

Takács Albert sk.