Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3417/2006. számú ügyben

Előadó: Kasztovszkyné Dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
A panaszos a M. Kft. képviseletében Bogács Község Önkormányzata jegyzőjének az elhúzódó eljárását kifogásolta az általa kezdeményezett építésügyi hatósági eljárásban. 
A panaszban közölt ténybeli információk hiányosságai miatt azok kiegészítését kértem a panaszostól. A szükséges adatok birtokában – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 18. § (2) bekezdése alapján – a sérelmezett építésügyi hatósági eljárással kapcsolatban Bogács Község Önkormányzata jegyzőjétől részletes tájékoztatást és a vonatkozó iratok megküldését kértem. Az ügyben munkatársam telefonon konzultált még a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal munkatársával.

A megállapított tényállás
Az iratok áttanulmányozását követően megállapítottam, hogy az eljárásra a Kft. tulajdonát képező, Bogács, Arany János utca 3. szám alatti ingatlannal (hrsz: 182) közvetlenül szomszédos ingatlan (hrsz: 183) határvonalán lévő kerítés állapota miatt került sor. 
Az iratok alapján a helyi polgármesteri hivatalhoz benyújtott kérelme szerint a panaszos a K.I. szomszéd tulajdonában lévő háza bontásából visszamaradt házfal-részlet műszaki állapotát kifogásolta.
A helyszíni szemle alkalmával, a természetben fellelhető állapot alapján az építésügyi hatóság azt állapította meg, hogy az épület bontásából meghagyott falszakaszt a telekhatáron a szomszéd megerősítette, majd annak vonalában, folytatólagosan, helyi terméskőből továbbépítve kerítést létesített. A helyben szokásos kőkerítés magassága nem éri el az 1,2 m-t. A terület mindkét oldalról növényzettel beültetett, K.I. tulajdonos felől tüskés élősövénnyel, a Kft. felől sűrű tujasorral. E mögött nádszövetű védőkerítést is kihelyezett a Kft. 
A 2005. augusztus 29-én indult eljárás a közigazgatási hivatal 827-3/2006. számú, 2006. június 9-én kelt másodfokú építésügyi hatósági határozatával fejeződött be. A közigazgatási hivatal a fenti számú határozatában jóváhagyta az elsőfokú építésügyi hatóságnak a 2005. december 21-én kelt 1448/2005. számú határozatát, amelyben a kerítésszakasz bontási kötelezése iránti kérelmet elutasította.
A tértivevények tanúsága szerint a másodfokú határozatot K.I. 2006. június 20-án átvette, míg a Kft. képviseletében a panaszos részére történt kétszeri sikertelen postai kézbesítés miatt a határozat „nem kereste” jelzéssel visszaérkezett a bogácsi polgármesteri hivatalhoz. A közigazgatási hivatal határozatával szemben bírósági felülvizsgálatot kérő kereset benyújtására nem került sor. 

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam (a jogbiztonsággal és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben).
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

Az ügy jogszabályi háttere
1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.) 
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.)
1993. évi LIX. tv. az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló (Obtv.)
46/1977. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységgel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról (R.)

A vizsgálat megállapításai
Az elsőfokú építésügyi hatóság a panaszosnak a 2005. augusztus 29-én iktatott kérelmére a helyszíni szemlét szeptember 30-án tartotta meg. A helyszíni szemle tapasztalatairól a hatóság a panaszost a 2005. október 28-án kelt levelében tájékoztatta. A szemlével kapcsolatban arról is értesítette őt a hatóság, hogy a Kft. ingatlanára nem tudtak bejutni, mivel az ott tartózkodó személy oda nem engedte be a helyszínelőket. 
A helyszíni állapotfelmérés és a panaszos kérelmére a fenti levélben a hatóság arról is tájékoztatta a kérelmezőt, hogy az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységgel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló, többször módosított 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet (továbbiakban: R.) 9. § (1) bekezdése ak) pontja értelmében a telek oldal- és hátsó telekhatárán történő kerítés építése nem építési engedélyköteles tevékenység. Ettől eltérő szabályozást a helyi önkormányzati rendelet sem tartalmaz, ebből következően a szomszéd kerítése építésével kapcsolatban hatósági kötelezés kiadására nincs lehetőség. A tájékoztatás azt is tartalmazta, hogy a műszaki helyszínelők életveszélyes állapotot nem tapasztaltak.
A panaszos az eljárás miatt felügyeleti intézkedést kezdeményezett a megyei közigazgatási hivatalnál, amely 2005. november 28-án érkezett a közigazgatási hivatalhoz. A közigazgatási hivatal haladéktalanul – ugyanazon a napon – az ügy előzményes iratainak a felterjesztésére, illetve részletes véleménye közlésére hívta fel az elsőfokú építésügyi hatóságot 
A közigazgatási hivatal az előzmények megismerését követően megállapította, hogy a panaszos beadványával összefüggésben az elsőfokú hatóság nem hozott érdemi határozatot, ezért a 2005. december 16-án kelt, 8052-1/2005. számú megkeresésében – levele kézhezvételét követően 8 napon belül – érdemi döntés meghozatalára utasította a helyi hatóságot. 
A megállapított tényállás szerinti 1448/2005. számú határozat meghozatala az előírt határidőn belül megtörtént.
A határozat közlésével kapcsolatban megállapítottam, hogy azt K.I. szomszéd részére nem kézbesítették, illetve a panaszos eljárásbeli státuszát tévesen jelölte meg a hatóság, így a szabályszerű kézbesítés csak a többszöri korrigált kézbesítéssel valósult meg. Az átvétel minden érintett részéről csak 2006. február 22-én teljesült.
A panaszos fellebbezését a közigazgatási hivatal a 827-3/2006. számú határozatában bírálta el. Döntése előtt az iratok felterjesztésére utasítania kellett az elsőfokú hatóságot, mivel az a felterjesztésről nem gondoskodott határidőben. 
A jogi indokolásában a közigazgatási hivatal – többek között – kifejtette, hogy az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) alapján az államigazgatási szervek hatáskörüket és illetékességüket az eljárás minden szakaszában kötelesek vizsgálni. Az ügy tárgya szerinti anyagi jogszabályok alapján a R. az építésügyi hatóság engedélyezési hatáskörét a telek oldal- és hátsó határain lévő kerítésre vonatkozóan nem állapítja meg, így az adott kérdésben a jogszabály a hatóságot érdemi döntésre nem jogosította fel. A közigazgatási hivatal az indokolás további részében azt is kifejtette, hogy a fentiekből következően az sem tartozott az építésügyi hatóság hatáskörébe, hogy az építési törvényben előírt jókarbantartási kötelezettségnek érvényt szerezve, bármilyen munkálatok elvégzésére kötelezze K.I. tulajdonost. Ennek szükségességét egyébként sem támasztották alá a helyszíni szemle megállapításai.
Az ügy kapcsán a közigazgatási hivatal határozatában ugyanakkor tájékoztatást adott arról, hogy a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) alapján birtokvédelem illeti meg a birtokost, ha birtokából jogalap nélkül megfosztják, vagy a birtoklásában zavarják (Ptk. 188. § (1) bekezdés). A birtokvédelemre irányuló eljárás – a tájékoztatás szerint – jelen esetben már csak bírósági úton, kereseti kérelem benyújtásával kezdeményezhető, mivel a kerítés állapotában bekövetkezett változás több mint egy éve történt (Ptk. 191. § (1 bekezdése). 
Az előzőekben részletezett jogalkalmazási, illetőleg jogértelmezési kérdéseket tekintve, a hatósági eljárások jogszerűségével szemben – álláspontom szerint – kifogás nem hozható fel. Az érdemi döntések a vonatkozó jogszabályoknak megfeleltek.
Az ügy további részleteivel kapcsolatban ugyanakkor – és ezt a közigazgatási hivatal a panaszos fellebbezésének az elbírálása során, a törvényességi felülvizsgálata keretében is észlelte –, hogy az elsőfokú építésügyi hatóság több eljárási szabályt is megsértett, így a panaszos előterjesztett kérelméről nem határozattal döntött, csupán tájékoztató levélben értesítette a jogszabályi rendelkezésekről. Határozatát csak a közigazgatási hivatal felhívására hozta meg. Határozatának közlése nem volt szabályszerű, így azt csak ismételt kézbesítéssel lehetett szabályossá tenni. Mulasztott továbbá az elsőfokú hatóság abban is, hogy az Áe-ben meghatározott – a fellebbezés felterjesztésére előírt – határidőt túllépve, a fellebbezés elbírálásához, ismételten csak a közigazgatási hivatal felhívására terjesztette fel az iratokat a felügyeleti szervnek.
Ezek az eljárási mulasztások együttesen a jogorvoslati joggal, a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő alkotmányos visszásságot okoztak, azonban az ügy érdemére nem voltak kihatással. 
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján – a fentiekre tekintettel – a hasonló esetek elkerülésére a jövőre nézve felkérem Bogács Község Önkormányzata jegyzőjét, hogy a hatósági eljárásokban minden estben biztosítsa a közigazgatási hatósági eljárási jogszabályok betartását. 
Felkérem a Borsod-Abúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy törvényességi ellenőrzési felügyeleti jogkörében eljárva intézkedésével és szakmai útmutatásaival továbbra is segítse az elsőfokú építésügyi hatóság jogalkalmazói tevékenységét.

Budapest, 2006. november 29.

Lenkovics Barnabás sk.