Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3405/2006. sz. ügyben

Előadó: dr. Hajas Barnabás
Az eljárás megindulása
Hivatalomhoz előterjesztett beadványában a panaszos az Amerikai Egyesült Államok elnökének budapesti látogatása alkalmával elrendelt rendőri intézkedéseket sérelmezte. A beadvány szerint 2006. június 22. napján reggel 8 óra és 12 óra között a budapesti Hunyadi János utca lakói nem hagyhatták el otthonaikat és oda nem is térhettek haza. A panaszos szerint a korlátozásról előzetesen értesítést nem kaptak az érintettek. Figyelemmel arra, hogy a beadványban felvetett probléma alapján a jogállamiság elve (Alkotmány 2. § (1) bekezdés), továbbá a szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához való jog (Alkotmány 58. § (1) bekezdés) sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja nem volt kizárható, vizsgálatot rendeltem el. Annak eredményes befejezése érdekében az országos rendőrfőkapitányt vizsgálat tartására, valamint iratok megküldésére kértem.

A megállapított tényállás
Az országos rendőrfőkapitány tájékoztatása és az általa rendelkezésemre bocsátott iratok alapján megállapítottam, hogy az I. kerület Hunyadi utca 2006. június 22. napján 8 óra 20 perc és 10 óra között volt lezárva. Ezen idő alatt a házakba nem lehetett be-, illetve onnan kimenni, továbbá az utcafrontra néző ablakokat be kellett zárni.
A korlátozást az országos rendőrfőkapitány a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 46. § (1) bekezdésének a) és d) pontjaiban foglalt felhatalmazással indokolta.
A tájékoztatás szerint az ilyen feladtok előkészítéséhez szükséges időtartamnál lényegesen rövidebb idő állt a biztosításban résztvevő szervek rendelkezésére. (Például a részletes, útvonaltervet is tartalmazó program csak a biztosítás végrehajtása előtt 4 nappal jutott a rendőrség tudomására.) A rendőrség a lehetőségeihez képest minden eszközt megragadott a lakosság tájékoztatására (sajtóközlemény, 24 órás telefonos ügyelet, az érintett épületekben kapcsolatfelvétel a lakókkal), további intézkedésre – a rendelkezésre álló rövid időre tekintettel – objektív okból nem volt lehetősége. A Hunyadi utca két épületébe azonban nem tudtak az előkészítésben résztvevők bejutni.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
58. § (1) Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén - törvényben meghatározott esetek kivételével - megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely vagy az ország elhagyásához való jogot is.

A vizsgálat megállapításai
1. A rendőrségnek az Alkotmány 40/A. § (2) bekezdése értelmében alapvető feladata a közbiztonság és a belső rend védelme. Az Rtv. a rendőrséget e feladata teljesítése érdekében számos intézkedés megtételére jogosítja fel. Ezek többsége – a dolog természetéből következően – az állampolgárok bizonyos alkotmányos jogainak korlátozásával is együtt jár. A közbiztonságot veszélyeztető cselekmények megelőzése érdekében tehető ilyen intézkedés –többek között – az Rtv. 46. §-ban meghatározott személy- és létesítménybiztonsági intézkedés is. Mindezek alapján tehát a rendőrség – a törvényes feltételek fennállása esetén – jogosult közterületet lezárni, az oda belépést, illetve az onnan való eltávozást megakadályozni.
Az Rtv. imént hivatkozott előírásaival szabályozott intézkedési jog gyakorlásának alapvető feltétele, hogy a rendőri intézkedésre a közbiztonság és a közrend fenntartása, illetve a védett személyek, valamint a védett épületek és az abban tartózkodók biztonsága érdekében kerüljön sor. A közbiztonság és a közrend, a védett épületek és a bennük tartózkodók biztonsága érdekében a rendőrség akkor és olyan mértékben jogosult az állampolgárok jogait korlátozó intézkedéseket hozni, amikor és amilyen mértékben a törvényben védett javak és személyek fenyegetettsége fennáll. A fenyegetettség tényét és mértékét nyilvánvaló és közvetlen bizonyítékok alapján kell megállapítani. A személy fenyegetettségének vizsgálata kizárólag az eset összes körülményeinek figyelembevételével történhet. A fenyegetettség ténye, annak foka és mértéke, valamint a védett személyre, vagy objektumra gyakorolt hatásának megítélése részben a rendőrség feladata. A rendőrség a fenyegetettség tényét, mértékét annak bizonyítékait rendőrszakmai szempontok szerint állapítja meg. 
Úgy vélem nem vitatható, hogy az Amerikai Egyesült Államok elnökének, mint különösen védett személynek a védelme érdekében – közismert fenyegetettségére tekintettel – szükségesek voltak a rendőrség által foganatosított biztonsági intézkedések. (Másként a védett személy biztonságát a rendőrség nem tudta volna biztosítani.) Az intézkedések a nemzetközi gyakorlatnak és kötelezettségeinknek megfeleltek, a védett személy veszélyeztetettségével arányban voltak. Aggálytalannak tartom az intézkedések arányosságát azért is, mivel azokat a delegáció útvonalával érintett területeken is a lehető legrövidebb ideig, az időszerűséget betartva (a panasszal érintett helyszínen is mindössze 2 óra 14 percig) alkalmazták.
Az előzőek alapján – mivel a rendőrség intézkedései megfeleltek a szükségesség/arányosság követelményének – alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem tártam fel. Mivel a panaszos a szóban forgó intézkedés tényleges végrehajtásának szakszerűségét nem sérelmezte, arra vonatkozóan megállapításokat nem tartalmaz jelentésem.
2. Ezt követően azt vizsgáltam meg, hogy a rendőrségi intézkedésekkel érintett területeken élők tájékoztatása megfelelően történt-e, vagyis az előkészítés során is eleget tett-e kötelezettségének a rendőrség. Megállapítottam, hogy az Amerikai Egyesült Államok elnökének látogatásával kapcsolatos lakossági előzetes tájékoztatási kötelezettségének a rendőrség a nyomtatott és elektronikus sajtón keresztül, 24 órás telefonos tájékoztató szolgálat rendelkezésre állásával, az érintett terület lakóival történő közvetlen kapcsolatfelvétellel eleget tett. A rendelkezésére álló lehetőségeit kimerítette, az idő rövidsége miatt további – a feladat ellátását nem veszélyeztető – tájékoztatási mód nem állt rendelkezésére. Úgy vélem, hogy a korlátozások ténye, jellege és hozzávetőleges időtartama a híradásokból az átlag állampolgárok számára is megismerhető volt. Összességében a rendőrség tájékoztatásával kapcsolatban sem állapítottam meg alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.
3. Figyelemmel arra, hogy vizsgálatom során alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem, ombudsmani intézkedést nem tettem.

Budapest, 2007. március 12.
Takács Albert sk.