Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3360/2006. sz. ügyben
(Kapcsolódó ügy: OBH 4230/2006)
Előadó: dr. Fogarassy Edit
Az eljárás megindulása
Az OBH 3360/2006. számú ügyben a panaszos ügyvéd sérelmezte a Fővárosi Bv. Intézet II. számú, Gyorskocsi utcai objektumába való beléptetés gyakorlatát (2006 májusában az irattárcája bevitelét csak hosszas vita után tették lehetővé; júniusban pedig a nadrágszíja levételére szólították fel). Kifogásolta azt is, hogy mobiltelefont nem lehet bevinni az intézetbe. Sérelmezte továbbá, hogy telefonon nem adnak felvilágosítást az előzetesen letartóztatottak tartózkodási helyéről; a védő nem hívhatja fel a fogvatartott védencét telefonon; az ügyvédi beszélő lehetőségét munkaidőn belülre korlátozzák és a védőt gyakran megvárakoztatják (az ebédidő vagy a séta miatt); a beszélő helyiségek kialakítása pedig lehetetlenné teszi a normális hangon való kommunikációt. Kifogásolta végül, hogy a 2006. május 12-én feladott csomagját a bv. intézet visszaküldte arra hivatkozva, hogy „ügyvéd nem küldhet csomagot”.
Az OBH 4230/2006. számú ügyben a panaszos ügyvéd kifogásolta, hogy a Fővárosi Bv. Intézet II. számú objektumában a bevinni kívánt büntetőeljárási iratokat – a röntgengéppel való átvilágítást követően – a kapuügyeletes átnézi, azokba beleolvas. A kiléptetésnél ugyanígy járnak el. Előadta azt is, hogy a szóban forgó bv. intézetben az a gyakorlat, hogy a karórájukat, derékszíjukat le kell venniük a belépni szándékozóknak.
A panaszban foglaltak nyomán alkotmányos jogokat érintő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében megkerestem a Fővárosi Bv. Intézet parancsnokát, ill. a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát, valamint munkatársaim helyszíni vizsgálatot is folytattak a panasszal érintett bv. intézetben. 

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (3) A büntetőeljárás alá vont személyeket az eljárás minden szakaszában megilleti a védelem joga. A védő nem vonható felelősségre a védelem ellátása során kifejtett véleménye miatt.

Megállapított tényállás
Az OBH 3360/2006. számú ügyben a Fővárosi Bv. Intézet parancsnoka tájékoztatott, hogy a hozzá közvetlenül is eljutatott ügyvédi panaszt saját hatáskörben kivizsgálta, és az alábbiakat állapította meg: Az intézet azért nem ad telefonon felvilágosítást a fogvatartottak személyes adatairól, mert a hívó fél személye kétséget kizáróan nem azonosítható. A fogvatartottak részére minden esetben biztosítják a védővel való telefonos kapcsolattartást, de a technikai feltételek nem adottak ahhoz, hogy a védő kezdeményezésére történő telefonálást az intézet rendjét és biztonságát nem veszélyeztető módon lehetővé tegyék. A 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 244. § (2) bek. szerint az előzetesen letartóztatott a védőjével szóban és írásban – ellenőrzés nélkül – érintkezhet. A jogszabály a csomagküldést nem sorolja fel a kapcsolattartási formák között. A Legfőbb Ügyészség állásfoglalása szerint a védő kapcsolattartási szerepe a büntetőeljárásra korlátozódik, így a csomagküldés engedélyezése aggályos lehet. A 244. § (2) bek. alapján az előzetes letartóztatott és védője szóbeli érintkezésére az intézet hivatali idejében kerülhet sor, kivéve, ha a védővel való megbeszélés olyan eljárási cselekmény megtétele miatt szükséges, melynek elmulasztásához jogkövetkezmény fűződik. A fogvatartottak napirendjét a házirend szabályozza, az intézetbe belépő személy pedig köteles betartani az intézet rendjére és a házirendre vonatkozó előírásokat (56. § /1/ bek.). Az 56. § (2) bek. értelmében telefon csak a parancsnok engedélyével vihető be az intézetbe. A 146. § (3) bek. lehetővé teszi, hogy a látogatóhelyiségben a fogvatartottakat szükség esetén térelválasztóval különítsék el a látogatóktól. Az intézet és a védő biztonsága érdekében a parancsnok az elkülönítést szükségesnek tartja. 
Az OBH 4230/2006. számú ügyben – megkeresésemre – az országos parancsnok arról tájékoztatott, hogy a Fővárosi Bv. Intézetben – más bv. intézetekhez hasonlóan – kapukeretes fémkereső és csomagvizsgáló berendezés segítségével végzik a be- ill. kilépő személyek ellenőrzését. A karóra, ill. a derékszíj levételére célszerűségi okból hívják fel a belépni szándékozókat, ugyanis – ha a gép jelez – kézi fémkeresővel kell ellenőrizni az egész testfelületet, valamint azt, hogy a jelzést kizárólag egy konkrét fémtárgy (a szíj csatja), nem pedig a ruházatban esetlegesen elrejtett más tárgy okozza. Az országos parancsnok a büntetőeljárási iratokba való megengedhetetlen beleolvasás megelőzése, ill. megakadályozása érdekében utasította a Fővárosi Bv. Intézet parancsnokát a szükséges intézkedések megtételére (rendszeres ellenőrzések végrehajtására).
Munkatársaim 2006. december 14-én helyszíni vizsgálatot tartottak a panasszal érintett, Gyorskocsi utcai II. objektumban. A beléptetés szabályait a szolgálatban levő biztonsági tiszt ismertette. A be- és kilépésnél át kell haladni a fémkereső kapun, ami egy mobiltelefonra volt beállítva. A kapu a nadrágszíj kisebb méretű fémcsatját már érzékelte, és ha bármi (pl. ruházat) hozzáért, akkor is jelzett. A be- ill. kilépést addig nem engedélyezik, amíg a kapu jelez. Pacemaker esetén csak kézi fémkeresőt használnak. 
A falra ki van függesztve egy tájékoztató a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 56. §-ában foglaltakról, az ügyvédek részére ugyanakkor külön tájékoztatót is készítettek. Eszerint tilos bevinni lőfegyvert, lő- és robbanószert; szúró- és vágóeszközt, sokkolót; maró-, gyúlékony, és ingerlőanyagot; alkoholt, bódító, kábító anyagot; rádiótelefont, adó-vevőkészüléket, fényképezőt; gyógyszert; ill. minden olyan tárgyat, ami az intézet biztonságát más módon veszélyezteti. A gyakorlatban csak eljárási iratokat, tollat, zsebkendőt, diktafont vihetnek be az ügyvédek, minden mást (táskát) be kell tenni egy kulccsal zárható szekrénybe az előtérben. A kifüggesztett tájékoztató szerint a szekrényekben elhelyezett tárgyakért az intézet nem vállal felelősséget. A büntetőeljárási iratokat azért lapozzák át, hogy magánlevelek ne juthassanak be ilyen úton. 

A vizsgálat megállapításai
Az 1995. évi CVII. törvény 14. § (3) bek. értelmében a bv. szerv rendjére és biztonságára veszélyes – külön jogszabályban meghatározott – tárgyak bevitelének a megakadályozása érdekében a belépni szándékozó személy ruházata és csomagja átvizsgálható. A (7) bek. szerint a bv. szerv rendjére és a biztonságára vonatkozó legfontosabb előírásokról szóban, illetve a részletes szabályokról – ideértve a be nem vihető tárgyak jegyzékét is – a belépni szándékozó személyeket írásban tájékoztatni kell.
A 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 56. § (2) bek. alapján az intézetbe nem vihető be lőfegyver, lőszer, robbanószer, szúró- vagy vágóeszköz, kábítószer, a közbiztonságra, valamint az intézet rendjére és a fogva tartás biztonságára veszélyes tárgy. Adó-vevő készülék, telefon, fényképezőgép, illetve hang- és képfelvevő készülék bevitelét a parancsnok engedélyezheti. A védő – a belépéskor történő bejelentés mellett – külön engedély nélkül is jogosult hangfelvevő készülék (diktafon) intézetbe történő bevitelére. Az 57. § (1) bek. szerint az intézetbe hivatalos vagy szolgálati ügyben belépő személyek (ilyen a védő is) ruházata és csomagja szemrevételezéssel és technikai eszközzel ellenőrizhető.
A Fővárosi Bv. Intézet parancsnokának 2004. december 15-én kelt 123. számú intézkedése rögzíti az intézetbe történő be- és kiléptetés szabályait. Eszerint az intézetbe belépni szándékozó köteles a személyazonosságát hitelt érdemlő módon igazolni, valamint a fémkereső kapun áthaladni, és a kézi fémkeresővel történő biztonsági ellenőrzésnek magát alávetni. Táskájának tartalmát a csomagvizsgáló készüléken történő ellenőrzésnek köteles alávetni. A be- és kiléptetésre vonatkozó szabályokat az intézet bejárati ajtajánál – jól látható helyen – ki kell függeszteni. Az intézkedés külön rendelkezéseket is tartalmaz a belépni szándékozók egyes csoportjai – köztük a védők – számára. A védő az ügyvédi igazolványát és a kirendeléséről szóló határozatot vagy a meghatalmazást köteles bemutatni. Az I. objektumban a védő csak az üggyel kapcsolatos iratokat, valamint hangfelvevő készüléket vihet a beszélő helyiségbe. Minden egyéb személyes tárgyat, táskát, iratot zárható szekrénybe kell helyezni, melynek kulcsát magánál tartja. 
A parancsnoki intézkedés a jogszabályi előírásokhoz, sőt a kifüggesztett tájékoztatóhoz képest is jelentősen korlátozza az I. objektumba bevihető tárgyak körét, és a II. objektumban is ugyanezt a jogkorlátozó gyakorlatot követik. Az Alkotmánybíróság 25/1992. (IV. 30.) AB határozatában foglaltak szerint „a jogbiztonság megköveteli, hogy az állampolgárok jogait és kötelességeit a törvényben megszabott módon kihirdetett és bárki számára hozzáférhető jogszabályok szabályozzák”. Az állampolgárok jogait és kötelességeit kizárólag – a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény garanciális szabályainak megfelelően alkotott – jogszabályban lehet szabályozni, parancsnoki intézkedés és az ennek alapján követett gyakorlat nem korlátozhatja az állampolgárok jogait, ill. nem írhat elő kötelezettséget a számukra.
Mindezekre tekintettel megállapítom, hogy a Fővárosi Bv. Intézet eljárása – melynek során a jogszabályban foglaltakon túl parancsnoki intézkedésben ill. a gyakorlatban korlátozzák a bv. intézetbe bevihető tárgyak körét – visszásságot okoz a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményével összefüggésben. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bek. alapján kezdeményezem az intézetparancsnoknál a jogszabályi előírásoknak megfelelő intézkedés kiadását, ill. gyakorlat követését az intézet objektumaiba való be- és kiléptetés tárgyában. 
Az Obtv. 20. § (1) bek. alapján ajánlást teszek a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, vizsgálja felül, hogy a bv. intézetek milyen gyakorlatot követnek a bevihető tárgyakról való tájékoztatás, ill. ezen tárgyak körének esetleges korlátozása terén, és a vizsgálat eredményének ismeretében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
A 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 57. § (1) bek. lehetővé teszi az intézetbe belépő személyek ruházatának és csomagjának technikai eszközzel való ellenőrzését. A jogszabályban felsorolt tárgyak bevitelének megakadályozása érdekében a fémkereső kapu ill. a kézi fémkereső általi teljes körű ellenőrzés – bár kellemetlenségekkel járhat – nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot. 
A büntetőeljárási iratok átlapozása, az azokba való esetleges beleolvasás semmilyen körülmények között sem engedhető meg. (Magánlevél, pénz stb. ki- ill. bejuttatásának megakadályozása érdekében a fogvatartottak mind a beszélő előtt, mind azt követően megmotozhatók.) Megállapítom, hogy a Fővárosi Bv. Intézet eljárása – a védőknél levő büntetőeljárási iratok átnézése a be- ill. kiléptetés során – súlyos visszásságot okoz a védelemhez való alkotmányos joggal összefüggésben. Az országos parancsnok által ez ügyben tett intézkedésre tekintettel ajánlást ill. kezdeményezést nem teszek, de nyomatékosan felhívom az intézetparancsnok figyelmét az előzetesen letartóztatottak védelemhez való jogának tiszteletben tartására.
Az 1979. évi 11. tvr. (Bv. tvr.) 118. § (1) bek. d, pontja kimondja, hogy az előzetesen letartóztatott legalább havonta egyszer fogadhat látogatót és kaphat csomagot. A (2) bek. szerint az előzetesen letartóztatott levelezési és látogató-fogadási joga – a védőjével való érintkezés kivételével –, valamint a csomagküldeményhez való joga a büntetőeljárás eredményessége érdekében korlátozható. 
A csomagküldés a kapcsolattartás egyik formája; sem a Bv. tvr., sem a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet nem határozza meg azon személyek körét, akik a fogvatartottnak csomagot küldhetnek. A kapcsolattartás bármely formájának a korlátozásáról vagy tiltásáról a rendelkezési jogkör gyakorlója dönt. Álláspontom szerint – jogszabályi rendelkezés hiányában – a bv. intézet nem zárhatja ki, hogy a fogvatartott a védőjétől, mint kapcsolattartójától kapjon csomagot, de természetesen az ilyen csomagot is ellenőrizni kell. 
Mindezekre tekintettel megállapítom, hogy a Fővárosi Bv. Intézet eljárása – az ügyvéd által beküldött csomag visszaküldése – visszásságot okozott a jogállamiság, jogbiztonság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben. Az Obtv. 20. § (1) bek. alapján ajánlást teszek a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, intézkedjen, hogy a bv. intézetekben a jogszabályi előírásoknak és a rendelkezési jogkör gyakorlójának előírásai szerint biztosítsák a fogvatartottak csomagküldeményhez való jogát.
Az OBH 1397/2001. számú ügyben az országgyűlési biztos – ügyvédi panasz nyomán – már vizsgálta a Fővárosi Bv. Intézet egyes objektumaiban a védővel való kapcsolattartás módját. Jelen vizsgálatom során ezt nem tartottam indokoltnak megismételni. A 2001 áprilisában lezárult vizsgálat megállapítása szerint valamennyi objektumban megfelelő az ügyvédi beszélő helyiségek kialakítása, átlagos hangerő mellett biztosított az akadálymentes kommunikáció, a beszélgetés tartalmáról a felügyelet nem szerezhet tudomást. Az intézetparancsnok 2001 márciusában intézkedett, hogy a bv. intézet egyes objektumaiban péntek délután is biztosítsák a védők számára a fogvatartottakkal való személyes kapcsolattartás lehetőségét.
Az ügyvédi beszélő idejét és módját érintő panasszal kapcsolatban ezekre figyelemmel nem tártam fel alkotmányos joggal összefüggő visszásságot. 

Budapest, 2007. február 14.

Takács Albert sk.

Melléklet: Alkalmazott jogszabályok
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról (Be.)
43. § (3) A fogva lévő terhelt jogosult arra, hogy
a) a védőjével, és ha külföldi állampolgár, az államának konzuli képviselőjével a kapcsolatot felvegye, vele írásban és szóban ellenőrzés nélkül érintkezzék,

1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.)
116. § (1) Az előzetes letartóztatást büntetés-végrehajtási intézetben a tárgyalás előkészítése során hozott határozatig az ügyész, ezt követően a bíróság rendelkezése alapján és annak megfelelően kell végrehajtani. 
118. § (1) Az előzetesen letartóztatott
a) büntetőeljárási jogait gyakorolhatja,
d) hozzátartozóival és - az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság jóváhagyásával - más személyekkel levelezhet, legalább havonta egyszer fogadhat látogatót, és kaphat csomagot,
(2) Az előzetesen letartóztatott levelezési és látogató-fogadási joga - a védőjével való érintkezés kivételével -, valamint a csomagküldeményhez való joga a büntetőeljárás eredményessége érdekében korlátozható.

1995. évi CVII. törvény a büntetés-végrehajtási szervezetről
14. § (1) A bv. szerv területére belépő személy köteles a bv. szerv rendjére és biztonságára vonatkozó előírásokat betartani.
(2) A bv. szerv területére belépni szándékozó személyt a személyazonosságának és a belépés indokának a megállapítása céljából igazoltatni kell.
(3) A bv. szerv rendjére és biztonságára veszélyes - külön jogszabályban meghatározott - tárgyak bevitelének a megakadályozása érdekében a belépni szándékozó személy ruházata és csomagja átvizsgálható.
(4) A bv. szerv területéről kilépő személy ellenőrzésére a (2)-(3) bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(5) A bv. szerv területére behajtó vagy onnan távozó járműveket át kell vizsgálni.
(6) Amennyiben az érintett a (2)-(5) bekezdésben foglalt intézkedéseknek nem tesz eleget, a személy belépésének és a jármű behajtásának az engedélyezését meg kell tagadni, a kilépésre és a jármű kihajtására csak a szükséges intézkedések megtétele után kerülhet sor.
(7) A bv. szerv rendjére és a biztonságára vonatkozó legfontosabb előírásokról szóban, illetve a részletes szabályokról - ideértve a be nem vihető tárgyak jegyzékét is - a belépni szándékozó személyeket írásban tájékoztatni kell.
29. § (2) Az (1) bekezdésben nem említett állami szervek, nemzetközi és egyéb szervezetek, továbbá az állampolgárok részére - jogszabályban meghatározott esetben hivatalból, egyébként kérelemre - a feladataik ellátásához, illetve a jogaik érvényesítéséhez szükséges adatokról az adatkezelő szerv tájékoztatást ad.
(3) Az adatszolgáltatásra irányuló kérelemnek az adatkérés indokát, jogszabályi alapját, illetve az adatszolgáltatáshoz fűződő érdek igazolását kell tartalmaznia.

6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásáról
55. § (1) Hivatalos vagy szolgálati ügyben eljáró személynek azok minősülnek, akik a jogszabályban meghatározott feladataik végrehajtása, vagy a bv. szervezettel kötött együttműködési megállapodásban foglaltak teljesítése érdekében lépnek az intézet területére.
(2) Az intézet személyi állományának a tagjain kívül, hivatalos vagy szolgálati ügyben eljáró személyek a következők:
g) a védő, valamint a fogva lévő sértett, a magánvádló és az egyéb érdekelt képviselője, továbbá a fogva lévő pótmagánvádló, illetve tanú érdekében eljáró ügyvéd [Be. 44. §, 56. § és 80. §];
(3) A hivatalos vagy szolgálati ügyben eljáró személyek a személyazonosságuk és a feladatuk ellátására feljogosító igazolvány, okmány, megbízólevél vagy meghatalmazás felmutatása mellett, a belépés indokának a közlésével léphetnek az intézet területére.
(4) A védő, illetve a képviselő a kirendelésről szóló határozatot vagy a meghatalmazást köteles bemutatni. A belépést engedélyezni kell, ha a védő, illetve a képviselő a meghatalmazásnak az elítélttel való aláíratása érdekében keresi fel az intézetet; a meghatalmazásnak a Be. 47. §-ának (2) bekezdése szerinti benyújtásáig a védő csak ellenőrzés mellett beszélhet az elítélttel. 
56. § (1) Az intézetbe - az 54. és 55. §-ban megjelölt személyek kivételével - csak a parancsnok engedélyével lehet belépni. Az intézetbe belépő személy köteles betartani az intézet rendjére, a házirendre és a fogva tartás biztonságára vonatkozó előírásokat.
(2) Az intézetbe nem vihető be lőfegyver, lőszer, robbanószer, szúró- vagy vágóeszköz, kábítószer, a közbiztonságra, valamint az intézet rendjére és a fogva tartás biztonságára veszélyes tárgy. Adó-vevő készülék, telefon, fényképezőgép, illetve hang- és képfelvevő készülék bevitelét a parancsnok engedélyezheti. A védő - a belépéskor történő bejelentés mellett - külön engedély nélkül is jogosult hangfelvevő készülék (diktafon) intézetbe történő bevitelére.
(3) Az (1)-(2) bekezdésben hivatkozott előírásokról a belépőket tájékoztatni kell.
57. § (1) Az intézetbe hivatalos vagy szolgálati ügyben, továbbá a parancsnok engedélyével belépő személyek ruházata és csomagja - az 56. § (4)-(5) bekezdésében és a hatályos nemzetközi egyezményekben meghatározott kivételtől eltekintve - szemrevételezéssel és technikai eszközzel ellenőrizhető, továbbá az intézet területére be nem vihető tárgyak tekintetében tőlük nyilatkozat kérhető.
59. § Az intézetbe való belépésre vonatkozó szabályokat a kilépésnél is megfelelően alkalmazni kell.
146. § (3) A látogatóhelyiséget úgy kell berendezni, hogy szükség esetén az elítéltek a látogatóktól térelválasztó elemmel vagy más módon elkülöníthetők legyenek. A helyiség közelében WC-t kell kialakítani.
237. § (1) A büntetőeljárás szakaszától függően az ügyész, illetve a bíróság (a továbbiakban: a rendelkezési jogkör gyakorlója) dönt az előzetesen letartóztatott
c) levelezése, telefonálása és látogatása ellenőrzéséről;
d) levelezésének, telefonbeszélgetésének, a látogató fogadásának és a csomagküldemény korlátozásáról, illetve tiltásáról;
242. § (1) Az intézet a fogvatartás biztonsága és az intézet rendje védelme érdekében - a rendelkezési jogkör gyakorlója által hozott előírások végrehajtása mellett - ellenőrzi az előzetesen letartóztatott levelezését, csomagküldeményét és látogatását.
(2) Ha az ellenőrzés során a büntetőeljárást érintő tény vagy körülmény derül ki, erről az intézet a rendelkezési jogkör gyakorlóját haladéktalanul értesíti.
244. § (1) Az intézetnek biztosítania kell az előzetesen letartóztatott büntetőeljárási jogainak gyakorlását.
(2) Az előzetesen letartóztatott a védőjével szóban vagy írásban ellenőrzés nélkül érintkezhet. A szóbeli érintkezésre az intézet hivatali idejében kerülhet sor, kivéve, ha a védővel való megbeszélés olyan eljárási cselekmény megtétele végett szükséges, amelynek elmulasztásához jogkövetkezmény fűződik. A távbeszélőn történő érintkezés csak az intézet készülékén történhet, a beszélgetés nem ellenőrizhető, az intézet azonban visszahívással meggyőződhet a hívás jogosságáról.
(3) Az előzetesen letartóztatott a büntetőeljárással kapcsolatban készített feljegyzéseit magánál tarthatja, azokat védőjének ellenőrzés nélkül átadhatja.
(4) A védő a védencével való megbeszélésről készített feljegyzést vagy hangfelvételt az intézetből ellenőrzés nélkül kiviheti.
(5) A védő személyes védelmét - kérésére vagy beleegyezésével - az intézet biztosítja. A felügyelet az előzetesen letartóztatott és a védő büntetőeljárási jogait nem korlátozhatja.