Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3237/2006. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Kovács Orsolya Ágota

Az eljárás megindítása
A debreceni Kossuth tér környékén lakó állampolgárok egy csoportja fordult panasszal az Országgyűlési Biztos Hivatalához, a lakókörnyezetük közvetlen közelében tartott szabadtéri rendezvények zaját sérelmezve, mely különösen a nyári időszakban, hétvégeken zavarja őket a pihenésben.

A megállapított tényállás
A beadvánnyal kapcsolatosan tájékoztatást kértem Debrecen Megye Jogú Város jegyzőjétől az alábbi kérdésekben:
- a közterületeken rendezett rendezvények engedélyezésének rendjéről (ki az engedély kiadója, milyen eljárás keretében történik a hozzájárulás megadása, ennek szempontrendszere stb.);
- a közterületek rendjéről, hasznosításáról szóló helyi rendelet előírásairól;
- az említett területen (Kossuth tér és környéke) különösen a nyári időszakban rendezett rendezvények számáról, azok gyakoriságáról, időtartamáról;
- a Kossuth téri rendezvényekkel kapcsolatosan – akár birtokvédelmi eljárás keretében – Önökhöz intézett panaszok számáról;
- az engedélyben megköveteltek (zajkibocsátás, időkorlátozás, a rendezvény pontos befejezése stb.) ellenőrzésének formáiról, az engedélytől eltérés esetleges következményeiről;
A tájékoztatás szerint Debrecen városban a közterület igénybevételét a közterület használatának és igénybevételének szabályozásáról szóló 46/1999. (XII. 23.) képviselőtestületi rendelet szabályozza, a közterületek igénybevétele során működtetett hangosító berendezésekre pedig a helyi zajvédelmi előírásokról és a hangosító berendezések használatának szabályozásáról szóló a 12/2001. (IV. 27.) képviselőtestületi rendelet vonatkozik.

A közterületek hasznosítása:
A közterület igénybevétellel – alapvető rendeltetéstől eltérő, nem közcélú közterület hasznosítás, mely szerződés alapján, díjfizetés ellenében történik – kapcsolatos közterület-hasznosítási feladatokat 2000. január 1-jétől a Debreceni Közterület-felügyelet látja el. Közút igénybevétele esetén a Felügyelet szerzi be a közútkezelői hozzájárulást, melyet a jegyző ad ki. A Felügyelet a közútkezelői állásfoglalásban, valamint a vonatkozó helyi rendeletben előírtak alapján köt közterület-igénybevételi szerződést, s ebben rögzíti az előzetesen megfogalmazott feltételeket. Az önkormányzat megbízásából városi nagyrendezvényeket általában a Főnix Rendezvényszervező Kht. szervezi. A közterület önkormányzati rendezvény céljára díjmentesen használható.

Hangosító berendezések használata:
A rendeletek alapján a Kossuth téri rendezvények során a hangosító berendezések telepítését, illetve üzemeltetésének megkezdését az üzemeltető köteles engedélyeztetni. Az engedélyezés során a hatósági jogkört a közgyűlés Környezetvédelmi Bizottsága gyakorolja. Az engedély iránti kérelmet az erre rendszeresített nyomtatványon kell benyújtani. A kérelemben meg kell jelölni a zajkeltés helyét, módját, a hangosító berendezés típusát, a működtetés napi kezdésének és befejezésének időpontját.
A kérelemhez akusztikai szakértői véleményt, továbbá a környező épületeket nyílt téri hangosítás esetén 100 méter sugarú körben feltüntető helyszínrajzot kell csatolni. Az engedély kiadásának feltétele, hogy a szakértő igazolja, a hangosító berendezés a működése során nem lépi túl a környeztében megengedett zajterhelési határértéket, illetőleg meghatározza, hogy a határérték betartásához milyen műszaki és egyéb feltételeknek kell teljesülnie. Ha a hangosító berendezés használata alkalmi rendezvényen történik, az engedélyezésre irányuló eljárás során a zajvédelmi hatóság eltekinthet az akusztikai szakértői véleményre vonatkozó előírástól. Nyílt téren a hangosító berendezést csak 8.00-22.00 óráig, ezen belül naponta legfeljebb 6 óra időtartamban lehet működtetni. A Környezetvédelmi Bizottság engedélyezheti a berendezés üzemeltetésének 24.00 óráig történő meghosszabbítását, amennyiben az a környék lakóinak nyugalmát nem zavarja. A bizottság akusztikai szakértői szakvélemény benyújtása nélkül az üzemeltető részére naponta 8.00-18.00 óra között, legfeljebb 6 óra időtartamban engedélyezheti hangosító berendezés működtetését. A területre érvényes zajterhelési határértékeket egyrészt a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet 1. sz. melléklete, valamint a Főnix Rendezvényszervező Kht-ra vonatkozóan Hajdúszoboszló Város jegyzőjének lakossági panasz kivizsgálását követően hozott 6559-2/2005. számú határozata állapítja meg. A fenti határértékek megtartására a hangosító berendezés üzemeltetőjét a zajvédelmi hatóság külön határozatban kötelezi.

A kulturális rendezvények száma és időtartama:
A városi kulturális nagyrendezvényekről, valamint a kiemelt gyermek- és ifjúsági kulturális rendezvényekről Debrecen Megye Jogú Város Önkormányzata dönt. A megkötött közterület-igénybevételi szerződések alapján 2006. május és szeptember hónap között a Kossuth téren 17 esetben kerül sor közterületi rendezvény tartására, melyből 10 városi, önkormányzati rendezvény. A rendezvények időtartama változó, azok általában hétvégeken, 1-2 napig tartanak, de több hétig tartóak is találhatóak köztük.
A napi rendezvények általában 22.00 óráig (esetenként 24.00 óráig) tartanak, a helyreállítási munkálatok ezután kezdődnek.

Az engedélyekben megköveteltek ellenőrzése:
A rendezvényeket elsősorban a közterület-felügyelet közterületi hasznosítási csoportjának munkatársai, illetve a közterület-felügyelők ellenőrzik. Az ellenőrzés során a közterület-igénybevételi szerződésben rögzített terület nagyságát, a szerződésben, valamint a közútkezelői hozzájárulásban előírtak maradéktalan meglétét (szemétgyűjtő edények, mobil WC száma stb.) ellenőrzik, továbbá azt, hogy a rendezvény befejezése után a közterület eredeti állapotnak megfelelő helyreállítása megtörtént-e. A közterület-felügyelők naponta 8.00-20.00 óra között teljesítenek szolgálatot, abban az esetben tehát, ha a rendezvény ennél tovább tart, a helyreállítást másnap tudják ellenőrizni.
A hangosító berendezések engedélyben foglaltaknak megfelelő működtetésének, illetve a zajvédelmi előírások betartásának ellenőrzése a zajvédelmi hatóság hatáskörébe tartozik.

A rendezvények megszervezésére alkalmas más terület:
A jegyző tájékoztatása szerint a lakosságot érintő, érdeklő programok megtartására legtöbbször a Kossuth teret veszik igénybe a rendezvényszervezők, mivel a főtér a leglátogatottabb helyszín, kiemelt jelentőségű, s már átépítése során külön figyelmet fordított a város vezetése arra, hogy nagyszabású rendezvények lebonyolítására alkalmas legyen. Debrecenben ugyan van más, rendezvényszervezésre használható terület (pl. a Nagyerdei Békás-tő környéke), ezek azonban nem rendelkeznek a főtérhez hasonló adottságokkal, vagyis sem nagyságukat, sem jellegüket tekintve nem felelnek meg a nagyrendezvényekkel kapcsolatos valamennyi elvárásnak.

Az érintett alkotmányos jogok
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
42. § A község, a város, a főváros és kerületei, valamint a megye választópolgárainak közösségét megilleti a helyi önkormányzás joga. A helyi önkormányzás a választópolgárok közösségét érintő helyi közügyek önálló, demokratikus intézése, a helyi közhatalomnak a lakosság érdekében való gyakorlása.
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület:
b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat,
(2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

Alkalmazott jogszabályok
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről,
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról,
1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköréről,
1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól,
1999. évi LXIII. törvény a közterület-felügyeletről,
12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről (MT rendelet),
8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról.

A vizsgálat megállapításai
Az elmúlt években a hivatalomhoz érkezett hasonló tárgyú beadványok kapcsán több átfogó vizsgálatot folytattam a szabadtéri rendezvények lakókörnyezetre gyakorolt zavaró hatásai tárgyában, megállapításaimat összefoglaló jelentésekben összegeztem: OBH 3071/2003., 2820/2005., valamint OBH 6108/2005. számú jelentések. E jelentésekben olyan megállapításokat tettem, melyek a jelen esetre is vonatkoztathatók, az alábbiakban e megállapításokat idézem:
„A közterület használati engedély kiadása iránti kérelme esetén az önkormányzat sajátos kettős helyzetben van: a használat átengedésével járó bevételeken túl a rendezvények közösségi igényeket elégíthetnek ki, továbbá hozzájárulnak a közösség kulturális fejlődéséhez. Az önkormányzati törvény értelmében a települési önkormányzat feladata egyebek mellett a közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, a sport támogatása is. Figyelemmel kell ugyanakkor lennie arra, hogy sűrű, nagyvárosias beépítettségű lakóterületeken a zenés (hangosító berendezést alkalmazó) rendezvények rendkívül zavarhatják a környéken lakókat, emellett a közlekedést, a lakóhelyek megközelítését is megnehezíthetik, végső soron a megszokott életvitelt is megváltoztathatják. Szabadtéri rendezvények tartásához nem elegendő egy viszonylag nagyobb beépítetlen terület, tekintettel kell lenni a lakókörnyezet érdekeire is. A helyszín gondos kiválasztásával megelőzhetőek a lakossági panaszok.
A helyi képviselőtestület Alkotmányban deklarált joga, hogy gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat. Az önkormányzatok ugyanolyan tulajdonosok, mint a gazdasági, piaci viszonyok bármelyik más szereplője. Az Alkotmány a helyi önkormányzat számára tulajdonjoga gyakorlása tekintetében ugyanolyan mértékű autonómiát biztosít, és ugyanolyan alkotmányos védelemben részesíti, mint ami minden más tulajdonost és gazdálkodó szervezetet megillet. (…) Az önkormányzat tulajdonosi jogkörben jár el, amikor a tulajdonában lévő közterület használata iránti kérelem tárgyában dönt. Tulajdonosként egyenjogú és egyenrangú a „szomszéd” tulajdonosokkal („a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédjait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné”), tehát rá nézve is irányadó a szükségtelen zavarás és a birtokháborítás tilalma. Az önkormányzat tulajdonában álló közterület mindenki számára korlátozás nélkül nyitva áll, bárki számára igénybe vehető, miközben jogos lakossági érdek a kulturált közterület-használat. A közterületek használatának, rendjének szabályozásakor (annak eseti engedélyezésekor) a tulajdon hasznosításához fűződő önkormányzati érdek, illetve a rendezvényekkel közvetlenül érintett lakosság érdekei közötti megfelelő egyensúlyra kell törekedni, különös figyelemmel arra, hogy a helyi önkormányzás alanya a választópolgárok közössége. 
A helyi közhatalmat gyakorló, tulajdonosként a „szomszéd” tulajdonosokkal egyenjogú önkormányzatnak fokozott kötelezettsége a lakók zavartalan nyugalmának biztosítása legalább 22.00 – 06.00 óra között. (…) A zeneszolgáltatás (hangosító berendezés alkalmazása) nem sértheti a lakóknak az ingatlanok használatához fűződő törvényes érdekeit, nem teheti lehetetlenné az ingatlanok rendeltetésszerű használatát.
Szükségesnek tartom, hogy a zajvédelemről szóló helyi rendeletek minden esetben tartalmazzák azt a követelményt, hogy a hangosító berendezés működtetésének engedélyezése iránti kérelemnek része legyen a zaj- és rezgéshatárok mindenkori betartására vonatkozó nyilatkozat, a zajos tevékenység napi kezdésének és befejezésének pontos időpontja, a zajkeltés, illetve hangosítás módja, eszközei, a kérelmező megbízottjának neve, aki a zajértékek betartását vállalja és azért felelős. A kérelemhez szakvéleményt kelljen csatolni az előírt határértékek betarthatóságának igazolására az ezt biztosító eszközök, berendezések felsorolásával. (…) Az előírt határérték megtartása ugyanakkor csak a közigazgatási jog szempontjából teszi jogszerűvé a rendezvény zajkibocsátását, miközben a polgári jogviszonyok megsértése – például a nyugodt birtoklás jogának sérelme – megvalósulhat a határértéket ugyan el nem érő, de az adott jogviszonyban zavarónak minősülő magatartással is és viszont.
Szükségesnek tartom azt is, hogy a szabadtéri zenés rendezvények zavaró hatása miatti lakossági panasz esetén a hatóság győződjön meg a határértékek teljesüléséről. (…) A hangosító berendezések üzemeltetésének engedélyezéséről hozott határozatban a hatóság a betartandó határértékek mellett előírhatja, hogy az engedélyes a hangerő szabályozást zajmérő műszerrel végezze, illetve műszeres méréssel igazolja a határértékek folyamatos betartását. Mint láttuk, a betartandó dB. értékek meghatározása önmagában nem elegendő. A vizsgálattal érintett alkotmányos jogok sérelmével jár, ha a hatóságok a lakossági panaszokra nem vizsgálják az irányadó határértékek betartását, vagy nem kötelezik az engedélyest a zajszint ellenőrzésére. Ez különösen a zenés rendezvények esetén szükséges.”

Összefoglalás
Az önkormányzati autonómia lényeges vonása, hogy a helyi önkormányzat a törvény keretei között önállóan, szabadon mérlegelve járhat el. Döntését az Alkotmánybíróság, illetve bíróság és kizárólag jogszabálysértés esetén bírálhatja felül.
A települési önkormányzat Ötv-ből adódó feladata a közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység támogatása is. A tömör, városias beépítésű területek azonban – különösen a lakóházak közvetlen közelében vagy azok között – alkalmatlanok a folyamatos hangerősítős szabadtéri rendezvények lebonyolítására. A zajjal eleve túlterhelt világunkban újabb zajforrások megjelenése a lakosság jogos panaszát válthatja ki.
A rendszeres zajos programok a tulajdonhoz, az egészséges környezethez és a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogot sérthetik. A hosszabb ideig tartó hangerősítős rendezvényeket kevésbé beépített, ezáltal alkalmasabb területeken kell megrendezni.
A közterület-felügyelet mérőműszer hiányában a zaj dB-ben kifejezett mértékét nem állapíthatja meg, azt viszont egyszerű szemrevételezéssel igen, hogy a szervezők az engedélyezett időpontban befejezik-e a programot. Ha a közterület felügyelő munkaideje hamarabb lejár, mint a rendezvény befejezésének ideje, akkor a zajvédelmi hatóságnak más módon kell gondoskodnia a rendezvény ellenőrzéséről. A rendezvény befejezésének időpontja után megkezdett helyreállítási munkálatok is zavarják a környéken élők nyugodt pihenését.
Az Alkotmány deklarálja, hogy a helyi önkormányzás a helyi közhatalomnak a lakosság érdekében való gyakorlása. Az Ötv-ben meghatározott feladatok teljesítése, az önkormányzati tulajdon hasznosításához, a turizmus fejlesztéséhez fűződő érdek, illetve az érintett lakosság érdekei közötti megfelelő egyensúlyra kell törekedni. Ez az egyensúlyi állapot azzal valósítható meg, ha a rendezvényeket több helyszínen tartják, nem egyetlen területet terhelve az összes programmal (a programhoz választják a legalkalmasabb helyszínt), meghatározzák a szabadtéri rendezvények helyszínéül szolgáló közterületeken engedélyezhető maximális rendezvényszámot és azok időtartamát, a feltételek betartását pedig hatékonyan ellenőrzik. A körültekintő szabályozás és szervezés a lakók számára is elfogadhatóbbá teheti a programokat.
A panaszosok a zavarás miatt szomszédjogi vagy birtokvédelmi szabályokra alapított eljárást is indíthatnak. A szomszédjogi jogérvényesítés csak bíróság előtt lehetséges, míg birtokvédelem egy éven belül a jegyzőtől, egy év után pedig a bíróságtól kérhető.

Javaslat, Kezdeményezés
Felhívom Debrecen Megyei Jogú Város polgármesterét, főjegyzőjét, valamint a rendezvények engedélyezésében hatáskörrel rendelkező képviselőtestületi bizottság figyelmét, hogy a jövőben a 8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet által lehetővé tett eseti túllépést csak különösen indokolt esetben engedélyezzék, a terület-hasznosításra, -igénybevételre vonatkozó engedélyek kiadása során legyenek figyelemmel arra, hogy amennyiben a rendezvények egyetlen területre koncentrálódnak, ez túlzott mértékben zavarja a környéken élők nyugodt pihenését. Felhívom az említett hatóságok figyelmét, hogy a kiadott engedélyben foglaltak ellenőrzéséről megfelelően gondoskodjanak.

Budapest, 2006. augusztus 21.

Lenkovics Barnabás sk.

Melléklet: Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
1. § (1) A község, a város, a főváros és kerületei, valamint a megye önkormányzata (helyi önkormányzat) a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi érdekű közügyekben (helyi közügy) önállóan jár el.
(2) A helyi közügyek a lakosság közszolgáltatásokkal való ellátásához, a közhatalom önkormányzati típusú helyi gyakorlásához, valamint mindezek szervezeti, személyi és anyagi feltételeinek helyi megteremtéséhez kapcsolódnak.
(3) A helyi önkormányzat – a törvény keretei között – önállóan szabályozhatja, illetőleg egyedi ügyekben szabadon igazgathatja a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi közügyeket. Döntését az Alkotmánybíróság, illetve bíróság és kizárólag jogszabálysértés esetén bírálhatja felül.
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.

1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről
85. § (1) A települési önkormányzat képviselőtestületének feladat- és hatáskörébe tartozik:
e) helyi zaj- és rezgésvédelmi szabályok megállapítása.

1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energia-kibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.
(3) A környezeti zajjal leginkább terhelt területek zajcsökkentését, a zajjal még nem terhelt területek kedvező állapotának megőrzését – a külön jogszabály alapján – stratégiai zajtérképekre épülő intézkedési tervek végrehajtásával kell megvalósítani.

1999. évi LXIII. törvény a közterület-felügyeletről
1. § (1) A közterületi rend és tisztaság védelméről a települési önkormányzat közterület-felügyelet, illetőleg közterület-felügyelő útján gondoskodhat.
(2) Közterület-felügyeletet a községi, a városi képviselő-testület, a megyei jogú városi közgyűlés, a fővárosban – a helyi önkormányzatokról szóló törvény keretei között – a fővárosi kerületi képviselő-testület és a közgyűlés (képviselő-testület) hozhat létre a polgármesteri (főpolgármesteri) hivatal belső szervezeti egységeként vagy önálló költségvetési szervként közterület-felügyelet elnevezéssel. Közterület-felügyeletet több önkormányzat társulásos formában is működtethet.
(4) A felügyelet feladata:
a) a közterületek jogszerű használatának, a közterületen folytatott engedélyhez, illetve útkezelői hozzájáruláshoz kötött tevékenység szabályszerűségének ellenőrzése;
b) a közterület rendjére és tisztaságára vonatkozó jogszabály által tiltott tevékenység megelőzése, megakadályozása, megszakítása, megszüntetése, illetve szankcionálása;
c) közreműködés a közterület, az épített és a természeti környezet védelmében;
d) közreműködés a közrend, a közbiztonság védelmében;
e) közreműködés az önkormányzati vagyon védelmében;
f) közreműködés a köztisztaságra vonatkozó jogszabályok végrehajtásának ellenőrzésében;
g) közreműködés állat-egészségügyi és ebrendészeti feladatok ellátásában.
6. § (1) A felügyelet a képviselő-testület által meghatározottak szerint együttműködik a rendőrséggel, a polgári védelemmel, a vám- és pénzügyőrséggel, a hivatásos önkormányzati tűzoltósággal (rendvédelmi szervek), határterületen a határőrséggel, az egyéb állami ellenőrző és önkormányzati szervekkel, társadalmi szervezettel, így különösen a polgárőrség helyi szervezetével, valamint a feladatai ellátásához segítséget nyújtó egyéb szervezettel.
7. § (1) A felügyelő a jogszabályban meghatározott feladatainak ellátása érdekében rendszeres, illetőleg folyamatos hatósági ellenőrzést végez illetékességi területén.
(2) A felügyelő az intézkedéssel érintett személyről, az intézkedés vagy az eljárás szempontjából lényeges környezetről és körülményről, tárgyról kép- és hangfelvételt készíthet, amely kizárólag az adott eljárásban, jogszabály előírásai szerint használható fel.
8. § (1) A felügyelő köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha a feladatkörébe tartozó jogszabálysértő tényt, tevékenységet, mulasztást észlel vagy olyan tényt, tevékenységet, mulasztást hoznak tudomására, amely a feladatkörébe tartozó ügyben beavatkozást tesz szükségessé.

12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) veszélyes mértékű zaj: a levegőnek az emberi környezetben észlelhető olyan mértékű és minőségű nyomásingadozása, amely meghaladja a megengedett zajterhelési (zajimissziós), illetőleg zajkibocsátási (zajemissziós) határértéket;
(3) Veszélyes mértékűnek minősül az a zaj is, amelyre – jellegéből adódóan – határértéket nem lehet előírni, illetőleg a zajkeltés azonos körülmények között nem ismételhető, de érzékszervi észleléssel megállapíthatóan emberek nyugalmát jelentős mértékben zavarja.
9. § (1) A zajkibocsátási határérték megállapítására irányuló kérelemben ismertetni kell a zajforrásokat, a helyszíni viszonyokat, a zaj csökkentésére tervezett megoldásokat, azok várható eredményét, valamint a zajkibocsátási határérték megállapításához szükséges egyéb adatokat.

8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról
1. § (1) Az üzemi telephelytől, berendezéstől, technológiától, valamint kulturális, szórakoztató, vendéglátó, sport-, reklámcélú, közösségi, továbbá minden hangosítást igénylő rendezvénytől és egyéb helyhez kötött külső zajforrástól (üzemi létesítmény) származó zaj terhelési határértékeit a zajtól védendő területeken az 1. számú melléklet tartalmazza.
(2) Alkalmi kulturális, szórakoztató, vendéglátó, sport-, reklámcélú, közösségi, továbbá minden hangosítást igénylő rendezvénytől származó zajterhelésre a környezetvédelmi hatóság - az üzemeltetőnek, illetve a rendezvény szervezőjének szakértői véleménnyel alátámasztott kérelmére - meghatározott időtartamra az 1. számú melléklet szerinti zajterhelési határértékekhez képest eseti túllépést engedélyezhet, amelynek mértéke legfeljebb 10 dB lehet.