Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3193/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
A Somogyi Hírlap 2006. június 6-ai számában megjelent, „Sárfolyam a Balatonba” című írás alapján, hivatkozva az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdésére, hivatalból vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján tájékoztatást kértem a Somogy Megyei Növény -és Talajvédelmi Szolgálat (Szolgálat), valamint a Dél-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság (Igazgatóság) Igazgatójától, továbbá Látrány, Somogybabod, Somogytúr és Visz körjegyzőjétől (körjegyző).

A megállapított tényállás
A cikk szerint, a Somogybabodon megrendezett Off-Road Fesztiválon részt vevő járművek nagy mennyiségű sarat juttathattak a közeli Tetves-patakba, ami a Balaton egyik legérzékenyebb vízgyűjtője.
A Szolgálat igazgatója arról tájékoztatott, hogy a terepjárók felvonulása és gyakorlatozása a száraz években nem okozott problémát, azonban a csapadékos időszak kezdetétől mind szembetűnőbb, hogy a nedves talajon keletkező keréknyomok és mély járatok fokozottan elősegítik a talaj elmozdulását és ezzel együtt a víz erózió kialakulását. A helyzet az idei év májusában vált problémássá, amikor a májusi rendkívüli csapadékos időjárás a területet tökéletesen átáztatta, a talajok vízzel való telítettsége 100%-os volt. Helyszíni tapasztalatuk és a Szolgálat által Somogybabodon működtetett eróziós mérőállomás mérései is azt jelezték, hogy ez év tavaszán a Tetves-pataknak rendkívüli terhelést kell elviselnie. A felhőszakadások miatt a környező mezőgazdasági és egyéb területekről lezúduló víz, mely talajkolloidokkal telített, igen komoly eróziós problémát jelent, továbbá fokozottan terheli a torkolat előtti természetes szűrőt, végezetül a Balatont is. „Számunkra kérdésként merült fel, hogy (…) a súlyos talajelmozdulásokat, árkos és felszíni vízeróziót miért kell még mesterségesen is fokozni és a Tetves-patakot terhelni az Off-Road attrakciójával. (…) 2006. június 2-3-4-én a területre való felvonulás és a gépek gyakorlatozása ill. bemutatója miatt a mellékelt képen látható módon a sárözön közvetlenül a Tetves patakba került. Még becsülni is nehéz, hogy a három nap alatt hány vagon földiszap került a vízfolyásba. (…) Meggyőződtünk, hogy a Balatonlelle-Látrány határában elhelyezkedő természetes szűrő (sankoló) az iszappal történő feltöltődés miatt nem üzemel (sás, nád, egyéb vízi növény nem tudja megszűrni a vizet) s a patak közvetlenül a Balatonba szállítja tartalmát. (…) Számunkra egyértelmű, hogy az Off-Road (…) fesztiválja a jelzett területen súlyos talajerózió, természet- és környezetkárosítás előidézője lehet. Felesleges és káros a vízgyűjtőt, annak befogadóját a Tetves patakot és a Balatont talajhordalékkal terhelni. Ez annál is inkább indokolt, mert közismert, hogy akár kormányzati vagy térségi szinten milyen erőfeszítések, milliárdos ráfordítások történtek a Balaton vízminőségének javítása illetve az elért eredmények fenntartása érdekében.”
A Szolgálat Igazgatója végül arról tájékoztatott, hogy megkereste a Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség Igazgatóját és közös intézkedést kezdeményezett az Off-Road Társaság Somogybabod térségére vonatkozó engedélyének felülvizsgálata illetve visszavonása érdekében.
Az Igazgatóság vezetője kifejtette, hogy a Tetves patak a Balaton déli vízgyűjtőjének legtöbb hordalékot szállító vízfolyása. A vízfolyás kb. 30 km hosszú, keskeny, löszös, homokos talajú völgyben található, nagy esésű, könnyen erodálódó domboldalakkal, ahol már közepes intenzitású csapadék esetén is megindul az erózió. A Tetves patakkal párhuzamosan húzódik a Kaposvár-Balatonlelle közötti 67. sz. főút, melyet évtizedek óta nagyobb esőzésekkor sár és iszap borít el. Az ez évi tavaszi időszak is rendkívül csapadékos volt, több alkalommal sárgásbarna, iszapos víz jelent meg a Tetves patakban, így az Off-Road fesztivált megelőző napokban is. „A hordalék bemosódása tehát a vízgyűjtő jellegéből adódik, bár kétségtelenül a ’dagonya fesztivál’ is rontott a helyzeten.” A vízgyűjtőről származó hordalék visszatartására az igazgatóság a 70-es évek elején megépítette az ún. Rád-pusztai sankolót. A sankoló működési elve szerint a Tetves patak hordalékos vize bekerül a sankoló (tározó) térbe, ahol hordalékát lerakva, kiülepedés után jut vissza az eredeti mederbe. A sankoló funkcióját mára azonban már betöltötte, miután a mintegy 95000 m3-nyi tározótér gyakorlatilag a hordalékkal megtelt. Így történhetett meg, hogy a június elején lezúdult csapadék hordalékával együtt a sankolón átrohanva, ülepedés nélkül került a Balatonba. 
Az Igazgatóság a hordalék-visszatartás fontosságára tekintettel évek óta foglalkozik a sankoló további fejlesztésének, illetve új sankolótér kialakításának lehetőségével. Az ún. Tetves II. sankoló beruházási program, illetve tanulmányterv szinten rendelkezésükre áll. Szükségességét több balatoni projekt mellett a Balatoni Vízgazdálkodás Fejlesztési Programban is jelezték, megvalósításához azonban ezidáig központi pénzeszközök nem álltak rendelkezésre. A sankoló építésének ügyét továbbra is kiemelten kezelik, hiszen a sankolás a Balaton hordalék-mentesítése szempontjából bizonyítottan kiemelt jelentőséggel bír. Az Igazgató hangsúlyozta azt is, hogy a hordalék-visszatartás mellett az egész vízgyűjtőre kiterjedő erózióvédelemre is szükség lenne.
Összegzésként kifejtette, hogy a problémát eredendően a vízgyűjtő jellegében, a műszaki és agrotechnikai beavatkozások elmaradásában látja.
A jegyző válaszában arról tájékoztatott, hogy tartós esőzések következtében a tajlemosódás természetes dolog, mivel ez a helyszín adottságából következik. Amennyiben nem került volna sor a rendezvény lebonyolítására, a lemosódás akkor is bekövetkezett volna, legfeljebb nem ilyen mértékben. A tulajdonos önkormányzatok elhatározott szándéka, hogy a jövőben a területet másképp fogják hasznosítani.

Az ügy jogszabályi háttere
A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény
A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 
A növény- és talajvédelmi szolgálatokról szóló 21/2001. (III. 9.) FVM rendelet
A környezetvédelmi és vízügyi miniszter irányítása alá tartozó központi és területi államigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló 276/2005. (XII. 20.) Korm. rendelet

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

A vizsgálat megállapításai
1. A rendelkezésemre bocsátott információk alapján megállapítható, hogy a terület eleve hajlamos erózióra. A hordalék bemosódása a vízgyűjtő jellegéből adódik, a fesztiváltól függetlenül is gyakran bekövetkezik, ugyanakkor a rendezvény mindenképpen befolyásolta annak mértékét.
A hordalék visszatartására létesített sankoló megtelt, ezért továbbfejlesztésére (új sankolótér kialakítására) és az egész vízgyűjtőre kiterjedő erózióvédelemre lenne szükség.
2. Az Alkotmánybíróság 28/1994. (V. 20.) AB határozata szerint „(…) az állam nem élvez szabadságot abban, hogy a környezet állapotát romlani engedje, vagy a romlás kockázatát megengedje. (…) A természetben okozott károk véges javakat pusztítanak, sok esetben jóvátehetetlenek, a védelem elmulasztása visszafordíthatatlan folyamatokat indít meg. (…) E sajátosságok miatt a környezethez való jog védelmének eszközei között a megelőzésnek elsőbbsége van, hiszen a visszafordíthatatlan károk utólagos szankcionálása nem tudja helyreállítani az eredeti állapotot.”
Bár a jelenséget eredendően nem a fesztivál okozta, az erózióra amúgy is hajlamos területen tartott rendezvény tovább rontott a helyzeten, hozzájárult a Tetves-patak és a Balaton terheléséhez, végső soron a környezet állapotának romlásához. Nem támogatható olyan szabadidős tevékenység, ami ilyen hatást idéz elő, vagy ennek veszélyét hordozza. Erre tekintettel azzal küldöm meg a jelentést a Földművelési és Vidékfejlesztési, illetve a Környezetvédelmi és Vízügyi Miniszternek, hogy magam is javasolom az engedély felülvizsgálatát, továbbá szorgalmazom a sankoló megépítését.

Budapest, 2006. október 26.

Lenkovics Barnabás sk.