Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogkörében eljáró
adatvédelmi biztos
Jelentése
az OBH 2915/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Hajas Barnabás

Az eljárás megindulása
Neve elhallgatását kérő panaszos azt sérelmezte, hogy a Danubius Rádió Műsorszolgáltató Zrt. Danubius Rádió nevű műsorának „Reggeli Triós” című műsorszáma „Két idegen egy esküvő társadalmi kutatás” elnevezésű játékot indított. A beadvány alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese áttekintette a műsorszolgáltató internetes oldalán fellelhető, a játékkal összefüggő valamennyi információt. 
Figyelemmel arra, hogy a panasz – valamint a http://www.danubius.hu/2idegen internetes oldalról beszerzett információk – alapján felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye, az állam objektív alapjogvédelmi kötelezettsége, a házasság és a család intézményének védelme, az emberi méltósághoz való jog, a férfiak és a nők egyenjogúsága, illetve a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való joga sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese vizsgálatot rendelt el. Annak eredményes befejezése érdekében az Országos Rádió és Televízió Testületet (a továbbiakban: ORTT) annak megvizsgálására kérte, hogy az emberi méltóság elvét és annak részjogait sértheti-e a játékszabály.

A megállapított tényállás
A Danubius Rádió „Két idegen, egy esküvő – társadalmi kutatás” elnevezéssel 2006. I. félévében játékot indított, amelynek az volt a lényege, hogy „két, egymás számára teljesen idegen személy, egy férfi (»Vőlegény«) és egy nő (»Menyasszony«) kiválasztása a Részvételi Szabályzatban meghatározottak szerint a Játékra jelentkezők közül, egymással való megismertetésük (képmásuk nélkül), nem hivatalos esküvőjük (»Fogadalomtétel«), majd nászútjuk megszervezése, illetőleg számukra lehetőség biztosítása arra, hogy együttélésük időtartamára, de legfeljebb a Fogadalomtétel napjától számított 365. napig a Műsorszolgáltató  által biztosított, budapesti lakásban élhessenek, és a Műsorszolgáltató  által biztosított személygépkocsit használják (»Nyeremény«)”
A férfi és a női jelentkezők közül első körben 10-10 személyt választott ki a Műsorszolgáltató („Kiválasztottak”). A Kiválasztottak közül végül 5-5 személy szerepelt a döntőben. („Döntősök”). 
A Döntősöket a Műsorszolgáltató a „Danubius Reggeli Triósban” egy héten keresztül bemutatta a hallgatóknak. A Döntősök bemutatása álnéven történt. A női Döntősök közül a Menyasszonyt a hallgatók választották ki sms-en leadott szavazataik útján. A legtöbb sms szavazatot kapott Döntős lett a Menyasszony. A férfi Döntősök közül a Vőlegényt a Menyasszony választotta ki.
A hallgatók által kiválasztott Menyasszony, illetőleg az ő általa kiválasztott Vőlegény a Fogadalomtétel napját megelőzően nem ismerhették meg egymás valódi nevét, nem láthattak képet egymásról, illetőleg nem találkozhattak egymással.
A Fogadalomtételre 2006. június 16-án került sor, a sajtó és a televíziók számára is nyilvános rendezvényen. A Menyasszony és a Vőlegény saját neve első alkalommal a Fogadalomtétel alkalmával hangozott el. A Részvételi Szabályzat arról is rendelkezett, hogy a Fogadalomtétel jogilag nem minősül házasságkötésnek, a Menyasszony és a Vőlegény a Fogadalomtételt követően jogilag nem válnak házastársakká. 
A Vőlegény és a Menyasszony a Fogadalomtételt követően a „nászút” mellett egy 7,5 millió forintot meghaladó értékű budapesti lakás legfeljebb 1 (egy) éves – 2007. június 16-ig tartó – használati jogát, és egy 3 millió forintot meghaladó értékű személygépkocsi közös tulajdonjogát nyerte. Az ajándékok egyike sem volt pénzre váltható, azokat a Vőlegény és a Menyasszony ruházhatta át. A lakás használati joga a Menyasszonyt és a Vőlegényt együttesen illete meg. A Részvételi Szabályzat szerint „amennyiben a Vőlegény és a Menyasszony a Fogadalomtételt követően 365 napig megszakítás nélkül együtt él, és ezen időszak alatt igazoltan törvényes házasságot köt egymással, a fenti időszak leteltét követően megszerzik a részükre használatra biztosított lakás tulajdonjogát.”
Az ORTT arra hivatkozással elhárította a kérdés vizsgálatát, hogy – amint azt az ombudsman már OBH 4170/2004. sz. jelentésében is kifejtette: „Az előzetes műsortervekre vonatkozó panaszokkal kapcsolatban azonban felhívom a figyelmet arra is, hogy ORTT Médiatv.-ben biztosított felügyeleti és ellenőrzési feladatai fogalmából egyértelműen következik, hogy az ORTT kizárólag utólag ellenőrizheti az egyes műsorszámok tartalmát és azzal kapcsolatban azt, hogy azok a Médiatv. rendelkezéseinek … megfelelően kerültek-e közzétételre. Ha ugyanis az ORTT előre meghatározná a műsorok konkrét tartalmát, túllépne felügyeleti és ellenőrzési hatáskörén, és cenzúrát valósítana meg.”
Az ORTT arra sem látott törvényes lehetőséget, hogy a Médiatv. 3. § (2) bekezdésében foglaltak megtartását a játékszabály alapján ítélje meg, ennek alátámasztására hivatkozott a Fővárosi Ítélőtábla 4.Kf.27.307/2005/4. számú ítéletére, miszerint: „A [Médiatv.] 3.§-ának (2) bekezdésében a hatáskör meghatározása az Alkotmány egyes rendelkezéseinek kikényszerítésére hatalmazza fel az alperest, akként azonban, hogy az ellenőrzés a műsorszolgáltatásban közöltek kontrollját jelenti. Az alperes nem a szerződésekben, hanem a felperesi műsorszolgáltatásban jogosult vizsgálni az alkotmányos alapjogok sérelmét.”
Az ombudsmani megkeresés alapján az ORTT elrendelte a műsor panasszal érintett tartalmának vizsgálatát. Ennek eredményeként – amelyről csak több hónappal a műsor befejezését követően, ismételt ombudsmani megkeresésre adott tájékoztatást – azt állapította meg, hogy a műsor nem ütközött a Médiatv. előírásaiba. „[Az ORTT] 11 adást elemzett 2006. június 16. és augusztus 9. között, s a vizsgálat azt állapította meg, hogy a műsor megfelelt a II. kategória szempontjainak, hiszen az ellenőrzés alá vont epizódokban sem a nemiséget nyíltan feltáró, részletekbe menő beszámoló, sem szexuális tartalmú élő kapcsolás nem fordult elő.” (A II. kategória: 12 éven aluliak számára megtekintése nagykorú felügyelete mellett ajánlott)

Érintett alkotmányos jogok
-	a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2. § (1))
-	az állam objektív alapjogvédelmi kötelezettsége (Alkotmány 8. § (1)),
-	a házasság és a család intézményének védelme (Alkotmány 15. §),
-	az emberi méltósághoz való jog (Alkotmány 54. §),
-	a férfiak és a nők egyenjogúsága (Alkotmány 66. §),
-	a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való joga (Alkotmány 67. §)

A vizsgálat megállapításai
1. A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 1. § (3) bekezdése b) pontja értelmében az ORTT autonóm államigazgatási szerv, ekként – mint közigazgatási feladatot ellátó szervre – az ORTT és szervei eljárásaira az Obtv. 16. § (1) bekezdése és 29. § (1) bekezdése alapján – döntése jellegétől függetlenül – kiterjed az ombudsman vizsgálati hatásköre. 
2. Az OBH 4170/2004. számú ügyben készült általános helyettes biztosi jelentés ORTT elnöke által hivatkozott megállapításait én is elfogadom. Álláspontom szerint azonban az ORTT abból helytelen következtetést vont le. Az 1249/2006 (VI. 7.) sz. ORTT határozat meghozataláig a panasszal érintett műsornak több műsorelőzetese és adása is elhangzott. A Médiatv. 2. § 28/A. pontja szerint a műsorelőzetes olyan műsorszám, amely a műsorszolgáltató által későbbi időpontban közzétenni kívánt más műsorszámot, műsorszámokat mutat be, illetőleg ismertet. A Médiatv. 5/A. § értelmében a műsorszolgáltatónak ugyan nem kell klasszifikálnia a műsorelőzetest, az azonban nem tehető közzé olyan időszakban, amikor az általa későbbiekben bemutatandó műsorszám sem lenne közzétehető. Így – mivel nem pusztán előzetes műsortervről volt szó – nem lett volna akadálya annak, hogy az ORTT a Médiatv. 3. § (2) bekezdése alapján vizsgálja, hogy a műsorszolgáltató műsorelőzeteseivel, illetve műsorszámaival tiszteletben tartja-e az alkotmányos rendet, vagy sért-e emberi jogokat. Ekként Azzal az ORTT is tisztában volt, hogy a műsor „torz értékrendet sugall a fiatalkorú nézők felé, miszerint pénzért materiális javakért »bevállalható« egy érzelmeket komolyan veszélyeztető, bizonytalan próbatétel is”. Erre az ORTT műsorelemző osztálya az 1634/MON/06. számú (az első ombudsmani megkeresésre adott választ megelőzően készült) tájékoztatóban fel is hívta a figyelmet. Az ORTT azzal, hogy a műsorszám kiskorúakra gyakorolt lehetséges hatására a műsorelemző osztály tájékoztatója ellenére nem volt figyelemmel, a jogállamiság elvével és az állam objektív alapjogvédelmi kötelezettségével összefüggő visszásságot okozott. 
3. A műsor ORTT általi tartalmi vizsgálata gyakorlatilag eredménytelen volt. Ennek döntően az volt az oka, hogy az első vizsgált adásnap a „Fogadalomtétel” napja volt, vagyis a „párválasztási” folyamattal kapcsolatos kérdéseket nem is vizsgált. A 11 vizsgált adásból 7-ben (június 16., július 5., 11, 18., 26., augusztus 3. és 9.) nem fordul elő érdemi információ a párról. Arra vonatkozóan a rendelkezésemre álló iratok sem tartalmaztak adatot, hogy indokolta-e bármi, hogy csak 9 nappal az 1249/2006 (VI. 7.) sz. ORTT határozat meghozatalát követően került sor a műsorok vizsgálatára.
A „játékkal” kapcsolatban két alapvető kérdés lett volna felvethető. Egyfelől – a reality műsorok csaknem mindegyikére jellemzően – a szereplők jogai érvényesülése, valamint a jogaikról való lemondás terjedelme, másfelől a műsor – elsősorban a kiskorú – hallgatókra gyakorolt hatása vizsgálata. A műsor tartalmi vizsgálata gyakorlatilag egyiket sem érintette teljes körűen.
A./ Meglátásom szerint a Fővárosi Ítélőtábla – már hivatkozott – 4.Kf.27.307/2005/4. számú ítéletét (letölthető a http://www.ortt.hu/jegyzokonyvek/birosagi-20060624170712.pdf oldalról) a szövegkörnyezetből kiragadva idézte az ORTT. Az ítéletből ugyanis nem következik, hogy az ORTT ne vizsgálhatná a szereplők alkotmányos jogainak érvényesülését, hanem éppen ellenkezőleg: a műsorszám kapcsán a Médiatv. 3.§-a (2) bekezdésének és az Alkotmány 54.§-a (1) bekezdésének összevetéséből kitűnik, hogy az ORTT joga és kötelessége az Médiatv. 3.§-ának (2) bekezdésében foglaltak megvalósulását felügyelni, ellenőrizni, illetve e jogszabályhelyben foglaltak sérelme esetén szankciót alkalmazni. A Legfelsőbb Bíróság is kimondta több eseti döntésében (így pl.: Kf.IV .37 .230/2002/9., Kf. VI.38.474/2000/3. számú határozatokban), hogy az emberi jogok sérelme médiaügyben vizsgálható. E vizsgálatnak nem a szereplő és a műsorszolgáltató közötti szerződésre, hanem a műsorszám tartalmára kell vonatkoznia. (Ezzel teljesen összhangban van az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének OBH 2503/2006. jelentése, amelyben kifejtette: „Több esetben az is egyértelműen megállapítható volt, hogy a panaszosok írásbeli nyilatkozatban kifejezetten visszavonták hozzájárulásukat, ennek ellenére adásba kerültek a felvételek. Ez fogalmilag sértette az emberi méltósághoz, valamint az abból következő önrendelkezési jogot. A műsorszámok emberi méltóságot sértő jellegét azonban nem vette figyelembe az ORTT akkor, amikor közigazgatási eljárásában azt állapította meg, hogy a műsorszolgáltató nem sértette meg a Médiatv. rendelkezéseit. Úgy vélem, hogy műsorszámok ennyire nyilvánvalóan emberi méltóságot sértő jellege önmagában alkalmas lett volna arra, hogy az ORTT a Médiatv. 3. § (2) bekezdésében foglaltak megsértését megállapítsa.”) 
Mindezekből az is következik, hogy az ORTT vizsgálatának ki kellett volna terjedni arra, hogy a szereplők kerültek-e emberi méltóságot (vagy bármilyen más alapvető jogot) sértő, vagy azt veszélyeztető helyzetbe? Azzal, hogy az ORTT ezt elmulasztotta, a jogállamisággal, az emberi méltósághoz való joggal összefüggő visszásságot okozott, és nem teljesítette objektív alapjogvédelmi kötelezettségét sem.
B./ A műsor kiskorúakra gyakorolt hatásával kapcsolatban a következőkre indokolt rámutatni: Az esküvő szó magyar nyelvben elfogadott általános jelentése: házasságkötés. A házasság pedig férfi és nő jogilag elismert és szabályozott életközössége. Megtévesztő volt, hogy a játékosokat menyasszonynak, vőlegénynek, majd feleségnek és férjnek nevezték. A „játék” fogalomhasználata tehát azt a hamis látszatot keltette, hogy a játékosok valóban házasságot kötnek egymással.
A Műsorelemző Osztály 1634/MON/06. számú tájékoztatóban is rámutatott arra, hogy „A fiatalok kialakulóban lévő morális értékeit kedvezőtlen irányba befolyásolhatja, hogy a műsor alapkoncepciója azt sugallhatja, az emberi méltóság nem sérthetetlen, bizonyos ellenszolgáltatásért cserében megvásárolható.”
Az Alkotmánybíróság a 22/1992. (II. 10.) AB határozatában alapjogi védelmet adott a házasságkötéshez való jognak. Az Alkotmánybíróság rámutatott, hogy: Az Alkotmány 15. §-a szerint a Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét. A házasság intézményének alkotmányos védelme az Alkotmánybíróság álláspontja szerint azt is jelenti, hogy az Alkotmány egyben garantálja a házasságkötés szabadságát. Az Alkotmánybíróság az emberi méltósághoz való jog alkotmányos értelmezése során már több határozatában kifejtette, hogy az emberi méltósághoz való jog, mint az általános személyiségi jog egyik megfogalmazása, magába foglalja az önrendelkezés szabadságához való jogot is [8/1990. (II. 23.) AB határozat, 57/1991. (XI. 8.) AB határozat]. Márpedig az önrendelkezési jog része a házasságkötés szabadságához való jog, így ez a jog az Alkotmány 54. § (1) bekezdése alapján ugyancsak alkotmányos védelemben részesül.
A „játék” alapkoncepciója azonban a szabad házasságkötéshez és az emberi méltósághoz való jogra ügyet sem vetett. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese több alkalommal felhívta az ORTT figyelmét arra, hogy az alapjogok megsértését semleges vagy pozitív színben feltűntető műsorszám súlyos morális bizonytalanságot kelthet a kiskorúakban. Meglátásom szerint az alapjogok kiüresítését eredményező, vagy ennek látszatát keltő műsorszámok ugyanilyen hatással vannak. (Úgy vélem, hogy a kiskorúak személyiségfejlődésére ezek a helyzetek sokkal károsabb hatással lehetnek, mint pl. egy élő adásban – eléggé el nem ítélhető módon – elhangzó trágárság.) Az ilyen tartalmat is bemutató műsorokat a közzététel előtt a műsorszolgáltatóknak kell megfelelően klasszifikálni. Azokat az eseteket, amelyekben a megfelelő minősítésre nem (esetleg nem megfelelően) kerül sor, (pl. a műsorszám nem a megfelelő jelzéssel, nem a megfelelő időpontban kerül közzétételre) – az erőszakhoz, illetve a szexualitáshoz hasonlóan – mind a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való jogának érvényesülése, mind pedig az állam objektív intézményvédelmi kötelezettségének teljesítése érdekében az ORTT-nek felügyeleti és ellenőrzési jogkörében minden alkalommal vizsgálnia kell.
Azzal, hogy az ORTT a szóban forgó műsorszám tartalmi vizsgálata során nem volt figyelemmel az előbbiekre, a jogállamiság elvével, és az abból fakadó jogbiztonság követelményével, a házasság és a család intézményének védelmével, az emberi méltósághoz való joggal, valamint a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való jogával összefüggő visszásságot okozott.
4. A vizsgált ügyben sem az ORTT, sem annak szervezeti egységei nem kértek fel (gyermek)pszichológust, vagy (gyermek)pszichiáter szakorvost annak vizsgálatára, hogy a panasszal érintett műsor okozhatott-e pl. morális bizonytalanságot a nézőkben, vagy azok egy korcsoportjában. Az ORTT ezen mulasztásával a jogbiztonság követelményével, a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való jogával összefüggő visszásságot okozott.

Intézkedéseim
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem az ORTT elnökénél, hogy vizsgálatai során legyen figyelemmel arra is, hogy az alapvető jogok sérelme milyen hatással lehet a kiskorúak személyiségfejlődésére. Az egyes műsorszámok korhatár-besorolás szempontjából történő tartalmi vizsgálatakor vegyenek igénybe (gyermek)pszichológus, vagy (gyermek)pszichiáter szakértőt. Biztosítsa, hogy az alapjogok megsértését semleges vagy pozitív színben feltűntető műsorszámokat a műsorszolgáltatók valóban a kiskorúak személyiségfejlődésére gyakorolt hatásoknak megfelelően tudják kategóriákba sorolni.

Budapest, 2007. július 24.

Péterfalvi Attila sk.