Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2843/2006. sz. ügyben

Előadó: dr. Kántor Ferenc 
Az eljárás megindulása
Az országgyűlési biztos 2006. májusában általános vizsgálatot végzett Vas megyében. Ennek keretében - 2006. május 8. napján - került sor a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (Fkbtv.) szerinti részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésének részletes szabályairól szóló 63/2005. (IV. 8.) Korm. rendelet („R.”) egyes rendelkezései végrehajtása vizsgálatára a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Vas Megyei Földhivatalánál (Megyei Földhivatal).
A hivatalból indított vizsgálat célja volt annak feltárása, hogy a megyei földügyi szakigazgatási szervek illetékességi területén hány települést érint az osztatlan közös tulajdon megszüntetése, továbbá hogy a megyei földügyi szakigazgatási szervek hogyan készültek fel az „R.” szerinti feladatok megoldására, valamint hogy az „R.”-ben meghatározott feladatok végrehajtása hol tart a megyében. 
Vizsgálat tárgyát képezte, hogy a megyében megtörtént-e a földkimérés települések közötti sorrendjének megállapítása, valamint hogy az osztatlan közös tulajdon megszüntetését eredményező földkimérés a megyében lévő települések közül hányat érint, továbbá hogy hogyan alakul az „R.” alapján megosztandó (kimérendő) földrészletek száma, térmértéke és aranykorona értéke, illetve a 2006. március 31. napjáig megosztott földrészletek száma, térmértéke, valamint aranykorona értéke, továbbá hogy a földkimérés hány jogosultat érint; illetve hogy hogyan alakult az Fkbtv. 12./F. § (1) bekezdése szerinti kérelmet előterjesztett tulajdonosok közül az elsőbbséget élvező tulajdonosok - valamint a részükre kimérésre kerülő földrészletek - száma, térmértéke, aranykorona értéke, illetve földjeinek kimérése. 
A vizsgálat kiterjedt arra is, hogy az „R.” szerinti földhivatali munka elvégzésére 2005. évben mekkora összegű forrást használtak fel, illetve hogy mekkora a 2006. évre tervezett forrás összege; mennyi az élő részaránylapok száma és az azokon szereplő aranykorona érték összege, továbbá hogy a megyei földművelésügyi hivatal által jogerős határozattal kiadott, de a vizsgálat időpontjában az ingatlan-nyilvántartásba be nem jegyzett osztatlan közös tulajdonnal rendelkezők száma, továbbá az említett határozatokban megjelölt földek aranykorona értéke, illetve hogy az „R.” szerinti végrehajtását mely tényezők akadályozzák, hátráltatják.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
Az országgyűlési biztos által kiküldött vizsgálót a Megyei Földhivatal vezetője, továbbá helyettese - aki egyben az Ingatlan-nyilvántartási Osztály vezetője is -, valamint a Földmérési Osztály vezetője tájékoztatta. 
A vizsgálat megállapította, hogy - annak időpontját megelőzően 2005. április 26. napján - körzeti földhivatalonként, közjegyző jelenlétében sorsolás útján elvégezték a települések „R.”-ben előírt módon való sorrendjének meghatározását. A földkimérés települések közötti sorrendje meghatározásáról a „Vas népe” című lap is tudósított.
A települések közötti sorrend széles körben való nyilvánosságra hozatalát követően a körzeti földhivatalok helyrajzi számonként meghatározták az elsőbbségi kérelemmel rendelkezők tulajdoni hányadának - az ilyen kérelemmel nem rendelkezők tulajdoni hányadához viszonyított - arányát, majd nyilatkozattételre szólították fel az elsőbbségi kérelemmel érintett földrészletek jogosultjait. A beérkezett nyilatkozatok feldolgozását követően került sor a megosztásra, a határozatok meghozatalára.  
A kapott tájékoztatás szerint az „R.”-ben rögzített osztatlan közös tulajdon megszüntetése a megye 216 települése közül 207 települést érint. E településeken az ingatlan-nyilvántartásba osztatlan közös tulajdonként már jogerősen bejegyzett földrészletek kérelem alapján való megszüntetése több évig tartó feladat. Az „R.” alapján megosztandó (kimérendő) földrészletek száma 4.476. E földrészletek területe 57.616 hektár, aranykorona értéke pedig 1.086.739. Az osztatlan közös tulajdon megszüntetésével járó feladat összetettségét és mértékét jól szemlélteti az említett adatoknak a megyében lévő összes részarány-tulajdon területével (110.546 hektár) és ennek aranykorona értékével (1.825.000 aranykorona) való összehasonlítás alapján adódó következtetés, miszerint: az „R.”-ben megfogalmazott feladat a megyében lévő összes részarány-tulajdonú földterület több mint 52 %-ának megfelelő területű föld osztatlan közös tulajdonának megszüntetését jelenti, melynek az állami költségvetés terhére történő kimérése, birtokba adása (bemutatása), ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzése már 2005. évben elkezdődött, s azóta is ütemesen halad.
A vizsgálat feltárta, hogy az „R.”-ben szabályozott elsőbbségre igényt tartó 221 jogosult 3.471 hektár térmértékű termőföld osztatlan közös tulajdonának megszüntetését kérelmezte. Közülük 2006. március 31. napjáig 153 jogosultnak 2.328 hektárnyi termőföld  kimérésével osztatlan közös tulajdonuk megszüntetésére került sor. Az elsőbbséggel rendelkező további 68 kérelmező földjének kimérése várhatóan ez év őszén befejeződik. 
Tapasztalható volt, hogy a megyei szakigazgatási szervek a földkimérést az Fkbtv. és az „R.” rendelkezéseinek megtartásával végzik. A megyében a földkimérés alapjául szolgáló 633 főt érintő sorsolás ellen eddig mindössze két esetben éltek kifogással, mely az összes jogosultak 0,3 %-a. Ez a szám jól mutatja, hogy a földkimérést végző földhivatalok munkáját a jogosultak elismerik, azzal elégedettek.
Az „R.” szerinti feladat elvégzésére a megyében 2005. évben 11,2 millió forintot használtak fel. E célra 2006. évben 80 millió forintot terveztek, megfelelő ütemezés szerint. A vizsgálat rögzíti, miszerint a hivatalvezető munkatársai úgy látják, hogy az osztatlan közös tulajdon megosztás útján való megszüntetésének az „R.” 1. § (7) bekezdésében megállapított költségét - melynek kialakítása a 2002. évi bázison alapszik - szükséges felülvizsgálni az utóbbi években bekövetkezett változások (energia áremelkedés, postaköltségek változása stb.) miatt. Az „R.”-ben rögzített költségnek - legalább az éves infláció mértékével való - növelése látszik szükségesnek már a következő évi költségvetés összeállítása alkalmával. Felmerült az is, hogy a földkimérési eljárást gyorsítaná, ha az utak kialakítása során elégséges volna a kialakítandó utat a térképmásolaton bejelölni, valamint az is, hogy ha a sorsolás helyéről és időpontjáról való értesítést a kérelmező nevére - a jogszabályban előírt 30 nap helyett - 15 nappal kellene korábban kézbesíteni.
Megállapítható volt, hogy a megyében lévő részaránylapok száma mindössze 2, melyeken csupán 7,8 aranykorona értékű részarányt tartanak nyilván, továbbá hogy a megyei földügyi szakigazgatási szerveknél - a megyei FM Hivatal által eddig hozott és - az ingatlan-nyilvántartásba be nem jegyzett földkiadást elrendelő határozat nincs. Tapasztalható volt, hogy a megyében a földkiadási munka befejezésében a megyei földügyi szakigazgatási szervek - gondos előkészítő munkájának és - aktív közreműködésének is jelentős szerepe volt.
A vizsgálat megállapította, hogy a megyei földügyi szakigazgatási szervek földkimérést végző munkatársai az „R.” szabályait ismerik, azt a gyakorlatban helyesen alkalmazzák, s hogy a földkimérés előkészítésére és eredményes megvalósítására nagy gondot fordítanak. Tapasztalható volt, hogy a földhivatalok munkatársai jó munkakapcsolatot alakítottak ki a földkiadás során a velük együttműködő szervekkel (önkormányzatok, különböző szakhatóságok, közjegyző).
Általános az a tapasztalat, hogy a sorsolás lebonyolításához az önkormányzatok ingyenesen biztosítanak helyiséget, kérésre segítik a földhivatalokat a kiértesítések kézbesítésében. Egyes önkormányzatok azonban késlekednek a náluk kifüggesztett fölhivatali hirdetmények határidőben való visszaküldésével, a birtokba adásokon rendszeresen nem jelennek meg, a kialakított utak tulajdonukba adásától is idegenkednek. Előfordult az is, hogy a közjegyző leterheltsége miatt a sorsolás időpontjának meghatározása az eljárás menetét lassította. A szakhatósági hozzájárulás beszerzése módjának változása az eljárás lefolytatását esetenként lassítja.
A földkimérési munka dinamikusabb és ütemesebb végzését hátráltatja: a terepi munka évszakoktól, időjárástól való függése (fedett terep, a folyók magas vízállása, esős napok száma), a korábban - 2002-ben - benyújtott kérelmekben lévő adatok időmúlás következtében való változásának (öröklés, vétel, csere stb.) vizsgálata, az elköltözöttek, az ismeretlen helyen tartózkodók lakcímeinek felkutatása.
Összegezve: a vizsgálatom megállapította, hogy a megyei földügyi szakigazgatási szervek az „R.”-ben meghatározott feladataikat ütemesen végzik, az osztatlan közös tulajdon megszüntetését jelentő földkimérési tevékenységük során az Fkbtv., valamint az „R.” és a kapcsolódó  hatályos jogszabályok rendelkezései szerint járnak el.
Arra is tekintettel, hogy vizsgálatom az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem tárt fel, ezért ajánlást nem teszek, és kezdeményezéssel sem élek.
Jelentésem egy példányának megküldésével a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert és a Vas Megyei Földhivatal vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2006. május 31.
Lenkovics Barnabás sk.

Melléklet: Az ügy jogszabályi háttere
A földkiadásra vonatkozó alapvető rendelkezéseket az 1993. január 23. napján hatályba lépett - s ezt követően többször módosított - földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (Fkbtv.) tartalmazza. 

9/C § (6) A kialakítandó új, önálló földrészletek 3000 m2 -nél kisebb területűek nem lehetnek. Az 1994. július 27-ig hatályban volt jogszabályok alapján zártkertnek minősült területen a kialakítandó önálló földrészlet legkisebb területe 1500 m2 lehet. (10) A sorsolás szabálytalan lebonyolítása ellen az, akinek jogos érdekét érinti vagy sérti, törvénysértésre hivatkozással a sorsolás lebonyolítását követő 48 órán belül kifogást nyújthat be az illetékes FM hivatalnál a Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalhoz címezve.
12. § (1) A földrendező bizottság az árverésre kijelölt táblákból kialakítandó kisebb földrészletek megközelítéséhez szükséges úthálózat (dűlőutak) kialakítása, visszaállítása érdekében még az árverések meghirdetése előtt javaslatot tesz a terület felosztására, utak kitervezésére és helyszíni kitűzésére. A földkiadó bizottság is e rendelkezés szerint jár el a részarány-földtulajdonok kiadása céljából kijelölt táblák esetén. (2) Az (1) bekezdés szerinti javaslat elkészítésénél az érintett bizottság az ideiglenes birtokba helyezési határozatokat, a kárpótlásra jogosultak és tanyatulajdonosok által tett vételi nyilatkozatokat, valamint a 9. § szerint meghatározott részarány-földtulajdonokat veszi figyelembe. (3) Az érintett bizottság a javaslatot egyezteti a jegyzővel, a területileg illetékes közúti igazgatósággal és közlekedési felügyelettel, valamint a hivatallal. A bizottság az egyeztetett javaslatot az önkormányzati képviselő-testület elé terjeszti jóváhagyásra. A jóváhagyást követően a földhivatal elvégzi a tervezést és a helyszíni kitűzést. (4) A kialakítandó földrészletek megközelíthetősége érdekében kitűzött helyi közutak a települési önkormányzat tulajdonába kerülnek, azokat a földhivatal önálló földrészletként jegyzi be az ingatlan-nyilvántartásba. A földrészletek megközelítésére szolgáló közutak kialakításához szükséges terület AK értékével a kiadásra kerülő részarány-földtulajdonokat kártalanítás nélkül arányosan csökkenteni kell.
12/E. § (1) A részarány-tulajdonnak megfelelő föld kiadása, illetve a részarány-földtulajdon helyének meghatározására irányuló eljárás eredményeként kialakított földrészleten fennálló közös tulajdon megszüntetésére e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni, ha a tulajdonostársak a közös tulajdont szerződéssel nem szüntetik meg, s az - a tulajdonostársak nagy számánál vagy más körülménynél fogva - nem várható. (2) E fejezet rendelkezései nem alkalmazhatók az erdőkre, kivéve az erdőről és az erdő védelméről szóló 1996. évi LIV. törvény 4. §-a (1) bekezdésének b) pontjában meghatározottakat.
12. /F § (1) Amennyiben a földkiadási eljárás eredményeként létrejött osztatlan közös tulajdon tulajdonostársait megillető tulajdoni hányadokat az ingatlan-nyilvántartásba már jogerősen bejegyezték, az illetékes körzeti földhivatalnál bármely tulajdonostárs kérelmével e törvény hatálybalépésétől számított 60 napon belül, a továbbiakban évente március 1-jéig kezdeményezheti az ingatlan megosztását annak érdekében, hogy saját tulajdoni hányadát önálló ingatlanként kaphassa meg. (2) Az ingatlan-nyilvántartásba osztatlan közös tulajdonként bejegyzett ingatlanok esetében a megosztások költségeit 2004. január 1-jétől kezdődően az állam viseli. A körzeti földhivatal illetékességi területén lefolytatott eljárás során elsőbbséget élvez az a kérelmező, aki a megosztással kialakított önálló ingatlanát sajátjaként műveli. A megosztás költségeit a kérelmező megelőlegezheti. A költségek viselésének és megtérítésének módját a Kormány rendeletben szabályozza. (3) Az önálló ingatlan kialakítására vonatkozó kérelmet írásban a földhivatal által erre rendszeresített nyomtatványon kell benyújtani. A kérelmet több tulajdonostárs együttesen is benyújthatja, és kérhetik az önálló ingatlan osztatlan közös tulajdonban történő kiadását. (4) A kérelem alapján a körzeti földhivatal meghatározza a földrészlet megosztásának módját, megállapítja a megosztás kiindulási helyét és irányát figyelemmel a talajvédelmi szempontokra is. (5) A körzeti földhivatal az (1) bekezdés szerinti határidő letelte után a tulajdonostársak közötti egyezség hiányában sorsolással dönt a kiosztás sorrendjéről. (6) A körzeti földhivatal a sorsolással az adott földrészlet vonatkozásában a kiosztási sorrendet állapítja meg, és a földrészlet meghatározott részéhez rendeli a tulajdonosokat tulajdoni hányaduknak megfelelően. (7) Az önálló földrészlet kialakítására a 9/C. § (6) bekezdésében foglaltak az irányadóak. (8) A sorsolás során a 9/C. § (10) bekezdésének szabályai értelemszerűen alkalmazandók, azzal az eltéréssel, hogy a sorsolás ellen a körzeti földhivatalnál a megyei földhivatalhoz címzett kifogás nyújtható be. (9) A földrészlet megosztására csak abban az esetben kerülhet sor, ha ahhoz a megosztandó ingatlant terhelő és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogok jogosultjai, valamint az érintett szakhatóságok hozzájárultak. (10) A körzeti földhivatal a sorsolást követően elkészíti a változási vázrajzot, s ennek, valamint a sorsolási jegyzőkönyvnek az alapján a tulajdonjogot bejegyzi az ingatlan-nyilvántartásba. (11) Akik önálló földrészlet kialakítását nem kérték a visszamaradó földrészleten tulajdonközösségben maradnak. (12) Az önálló ingatlanná alakításról szóló határozatok kézbesítésére az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény vonatkozó rendelkezései az irányadók.

12/K § A közös tulajdonnak az e törvény rendelkezései szerinti megszüntetése következtében létrejött közös tulajdon megszüntetésére a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni.
15. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az egységes eljárás érdekében az osztatlan közös tulajdon megszüntetésével kapcsolatos földhivatali eljárás részletes szabályait, az Fkbt. 
12/F. § (1) bekezdése szerint 2002. március 1-jéig benyújtott kérelmek teljesítésének ütemezése érdekében szükséges intézkedésekre vonatkozó szabályokat, a költségviselés és megtérítés szabályait rendeletben megállapítsa.

A részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésének részletes szabályairól szóló 63/2005. (IV. 8.) Korm. rendelet („R.”)
1. § (1) Egy adott földrészlet vonatkozásában az osztatlan közös tulajdon megszüntetésére irányuló kérelmeket - tekintet nélkül a benyújtás évére - összevontan kell teljesíteni.
(2) Egy adott földrészleten belül az önálló földrészletek kialakítását - az egyezség vagy a sorsolás alapján - minden, az önálló földrészlet kialakítását kérelmező tulajdonostárs vonatkozásában el kell végezni, az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
(3) Azon kérelmezők, akik a megosztással keletkező földrészletüket saját maguk kívánják megművelni, erre vonatkozó nyilatkozatot nyújthatnak be az illetékes körzeti földhivatalhoz, illetve a Fővárosi Kerületek Földhivatalához (a továbbiakban együtt: körzeti földhivatal) e rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül. Az elsőbbség akkor biztosítható, ha
a) a kérelmező tulajdonostárs - e rendelet mellékletében foglaltak szerint, helyrajzi számonként külön-külön - nyilatkozik arról, hogy
1. legalább 2002. január 1-jétől 2004. május 1-jéig a mezőgazdasági termelők agrártámogatás igénybevételével összefüggő adatszolgáltatásáról és nyilvántartásba vételéről szóló 236/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján kapott nyilvántartási számmal rendelkezett, valamint
2. az Európai Unió Közös Agrárpolitikája magyarországi végrehajtásában, illetve a nemzeti agrártámogatási rendszerben érintett ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről szóló 141/2003. (IX. 9.) Korm. rendelet szerinti regisztrációs számmal rendelkezik, továbbá
b) a kérelemmel érintett földrészletre vonatkozóan nincs a földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól szóló 184/1999. (XII. 13.) Korm. rendelet alapján vezetett földhasználati nyilvántartásban regisztrált, nem saját használatra utaló hatályos szerződése, illetve a szerződés legkésőbb 2005. december 31-én megszűnik.
(4) A (3) bekezdésben foglalt határidő letelte után a körzeti földhivatal összesíti a nyilatkozatokat és megállapítja az elsőbbségre jogosultak körét, a teljesítési sorrend vonatkozásában pedig a következők szerint jár el:
a) az illetékességi területéhez tartozó települések, a fővárosban a kerületek (a továbbiakban együtt: település) sorrendjét - közjegyző jelenlétében lebonyolított - sorsolással állapítja meg;
b) minden egyes település területén a kérelemmel érintett földrészletekre vonatkozóan, helyrajzi számonként összesíti a kérelmezők tulajdoni hányadát, valamint ezen belül az elsőbbségre jogosult kérelmezők tulajdoni hányadát, és kiszámítja e kettő arányát, százalékban kifejezve;
c) az eljárást az elsőnek kisorsolt településen, a legmagasabb százalékos aránnyal rendelkező, elsőbbségre jogosult kérelmezők földrészletén kezdi meg;
d) a c) pontban foglalt elvet szem előtt tartva folytatja az eljárásokat mindaddig, amíg a településen, illetve az illetékességi területén elsőbbségre jogosult kérelmező van. Ezt követően kerül sor az elsőbbségi kérelmekkel nem érintett földrészletek megosztására;
e) az azonos jogállású kérelmezők, illetve az azonos jogállású kérelmezőkkel érintett földrészletek közötti teljesítési sorrendet az a) pont szerinti sorsolás és a helyrajzi számok településen belüli növekvő sorrendje alapján határozza meg.
(5) Amennyiben a feladat végrehajtására a költségvetésben biztosított fedezet a tárgyévben felhasználásra került, a földhivatal a (6) bekezdésben foglaltak szerint végezhet további megosztási munkát.
(6) Azon elsőbbségre jogosult kérelmezők, akik az Fkbt. 12/F. § (2) bekezdésében foglaltak szerint vállalják a megosztás költségeinek megelőlegezését, erről e rendelet melléklete szerinti formanyomtatvány megfelelő rovatának kitöltésével nyilatkozhatnak. A körzeti földhivatal - a költségvetésben a tárgyévben számára biztosított előirányzat felhasználása után - összesíti a nyilatkozatokat, az érintett földrészletek esetében a (7) bekezdés szerint megállapítja a megosztás költségét, és erről írásban értesíti a földrészlet megosztására kérelmet benyújtott tulajdonostársakat azzal, hogy ha befizetik a kiszámított költséget, úgy a körzeti földhivatal - a (4) bekezdésben foglalt teljesítési sorrend figyelembevételével - megkezdi az eljárás lefolytatását. Erre csak a földrészlet megosztásához szükséges teljes költségfedezet rendelkezésre állása esetén kerülhet sor.
(7) A megosztás költségét - amely magába foglalja az eljárás egyéb költségeit is - az alábbiak szerint kell kiszámítani:
a) földmérési helyszínelés (a továbbiakban: keretmérés) költsége: 3300 Ft + áfa/ha,
b) kitűzés költsége: 11 000 Ft + áfa/kialakítandó földrészlet.
3. § (2) A megosztással érintett földrészleteket a körzeti földhivatal a földminősítés részletes szabályairól szóló 105/1999. (XII. 22.) FVM rendelet, illetve a vonatkozó földmérési szakmai előírás szerint előkészíti.”
  (3) Az előkészítés keretmérésből és mezőgazdászi helyszínelésből áll. A keretmérés során az esetleges helyszíni használatot is be kell mérni. A helyszínelés során megállapított művelési ág változást csak a megosztási eljárás lezárását követően lehet átvezetni az ingatlan-nyilvántartásban.
  (4) Amennyiben a keretmérés és helyszínelés eredménye a vonatkozó szakmai szabályzatban foglalt tűréshatáron túl eltér az ingatlan-nyilvántartási állapottól, és az felmérési, térképezési vagy területszámítási hibából adódik, a földhivatal a változást határozattal érvényesíti az ingatlan-nyilvántartásban. A határozatról valamennyi bejegyzett tulajdonost értesíteni kell.”
  (5) A megosztással kapcsolatos eljárás kizárólag akkor folytatható, ha a földrészlet ingatlan-nyilvántartási és természetbeni állapota egyező - ide nem értve a (3) bekezdésben foglalt művelési ág változást -, illetve, ha a változásról szóló határozat jogerőre emelkedett.
4. § (1) A körzeti földhivatal a talajvédelmi, megközelíthetőségi és művelhetőségi szempontoknak megfelelően - figyelemmel a helyszínen kialakult használati állapotra is - meghatározza a megosztás kiindulási helyét és irányát. Az ezt tartalmazó határozatot - az illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál, illetve a körjegyzőségnél - közszemlére tétel útján kell az érintettekkel közölni. Az eljárás csak a határozat jogerőre emelkedése után folytatható.
(2) Ha az egy földrészletben érintett kérelmezők egyezséget kötöttek, és azt közokiratba vagy teljes, bizonyító erejű magánokiratba foglalták, továbbá az egyezség megfelel az (1) bekezdésben említett határozatnak, a megosztást aszerint kell elvégezni. Egyezség hiányában a körzeti földhivatal az 5. §-ban foglaltak szerint jár el.
(3) A megosztást értékarányosan - figyelemmel a 3. § (4) bekezdésében foglaltakra - kell elvégezni.
(4) A kialakítandó új földrészletek megközelíthetőségéről az Fkbt. 12. § (4) bekezdésének megfelelő alkalmazásával kell gondoskodni.
(5) A tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzésének jogerőre emelkedése után az új földrészleteket ki kell tűzni és be kell mutatni. A bemutatás időpontjáról az eredeti földrészlet összes tulajdonosát igazolható módon értesíteni kell azzal, hogy a távollét nem akadályozza meg a bemutatás lefolytatását, illetve, hogy a távolmaradás esetén igazolásnak helye nincs. A bemutatásról jegyzőkönyvet kell felvenni és azt a földhivatali iratokhoz kell csatolni.
5. § (1) A 4. § (2) bekezdésében meghatározott egyezség hiányában a földrészlet - kérelmezők közötti - megosztásának sorrendjét sorsolással kell megállapítani. A sorsolás helyszínéről és időpontjáról szóló értesítést a körzeti földhivatal 30 nappal korábban - igazolható módon - a kérelmezők részére kézbesíti.
(2) A sorsoláson minden, az adott földrészletben érintett kérelmező részt vehet, vagy meghatalmazottja útján képviseltetheti magát. A távollét nem akadályozza meg a sorsolás lebonyolítását és igazolásnak sincs helye.
(3) Két vagy több kérelmező tulajdonostárs a sorsolás megkezdéséig kérheti, hogy az Fkbt. 12/F. § (3) bekezdés második mondatának megfelelő alkalmazásával alakítsák ki az önálló ingatlant.
(4) A sorsolást a körzeti földhivatal által létrehozott sorsolási bizottság bonyolítja le. Amennyiben egy adott földrészletben húsz vagy annál több kérelmező van, úgy a sorsolást közjegyző jelenlétében kell lebonyolítani. Egyéb esetben a sorsolási bizottság egyik tagját a kérelmezők maguk közül delegálhatják.
(5) A sorsolásról jegyzőkönyvet kell készíteni, mely tartalmazza:
a) a földrészlet azonosítóját (település, helyrajzi szám),
b) a sorsolás helyét és idejét,
c) a sorsolás eredménye szerinti kiosztási sorrendet (a kérelmezők sorrendjét természetes személyazonosító adataikkal és lakcímükkel együtt),
d) a sorsolásra vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és megállapításokat,
e) a közjegyző, illetve a sorsolási bizottság tagjainak - jegyzőkönyvet hitelesítő - aláírását, továbbá
f) mellékletként a jelenléti ívet, valamint a megosztás kiindulási helyét és irányát meghatározó határozatot.
  (6) A sorsolási jegyzőkönyvet 48 órára közszemlére kell tenni a 4. § (1) bekezdésében foglaltak szerint. Az eljárás csak abban az esetben folytatható, ha a sorsolás ellen ezen időtartamon belül kifogás nem érkezett, vagy a kifogással kapcsolatos eljárás jogerősen befejeződött.