Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2797/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Kovács Orsolya
Az eljárás megindulása
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a Heti Világgazdaság 2006. május 13-i számában megjelent egyik cikk alapján indított átfogó vizsgálatot a gyámság és gondokság alatt állók betéti számláin elhelyezett vagyonának feltételezett értékvesztése miatt.
A cikk szerint a Magyar Gyermek- és Ifjúságvédelmi Szövetség egy ún. gyámpénztár felállítására vonatkozó javaslattal fordult a kormányhoz, illetve a miniszterelnökhöz. A szervezet szóvivőjének állítása szerint a kiskorúak vagyonának, betéti számláinak kezelése, a korábbinál rugalmasabb szabályozás ellenére sem megoldott, példaként említi, hogy az ún. gyámhatósági fenntartásos számlákra elhelyezett betétek után járó kamat a 2005-ös évben nem érte el az éves infláció mértékét sem. Ily módon az érintett kiskorúak vagyona az évek során értékét veszít(het)i.
Az országgyűlési biztos a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz fűződő és a tulajdonhoz való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt indított vizsgálatot.
A biztos vizsgálatát – tárgyának hasonlósága miatt – kiterjesztette a gondnokság alatt állók vagyonával kapcsolatos kérdésekre is. A jogszabályi háttérről és az újságcikkben felvetett problémával kapcsolatos álláspontjáról felvilágosítást kért a gyermekvédelemért és a gyámság és gondnokság alatt állók ügyeiért felelős minisztertől, a jogalkalmazási gyakorlat áttekintése érdekében pedig a regionális közigazgatási hivatalok szociális és gyámhivatalainak vezetőihez fordult.

Az érintett alkotmányos jog
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Alkalmazott jogszabályok
149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer)

A vizsgálat megállapításai
A szociális és munkaügyi miniszter álláspontja szerint a Gyer. 1999. január 1-jén hatályba lépett módosítása óta, a gyámság alatt állók pénzvagyonát bármely, a gyámhivatal székhelye szerint illetékes hitelintézetnél el lehet helyezni, mi több a Gyer. arra is lehetőséget ad, hogy az ún. gyámhatósági fenntartásos betéten kívül forint folyószámlán vagy devizaszámlán kezeljék azt. A miniszter következtetése szerint a törvényes képviselőnek így lehetősége van a lehető legmagasabb kamatot nyújtó hitelintézet, illetve a legelőnyösebb pénzügyi konstrukció kiválasztására. Az egyetlen megkötés, hogy a betét felett gyámhatósági felügyeletnek kell megvalósulnia. A tájékoztatás tényként említi, hogy a hitelintézetek között nem alakult ki verseny a betét-konstrukciók biztosítása terén, melynek okát a miniszter egyrészt abban látja, hogy a gyámi betétek általában csekély összegűek, másrészt hogy kezelésük a bankok számára többletterhet jelent a gyámhatósági felügyelet biztosításának követelménye miatt.
A miniszter válaszában kitért arra is, hogy a kormány a gyámhatósági fenntartásos betétszámlákon elhelyezett vagyon értékállóságának megőrzése érdekében 2005-ben hároméves megállapodást kötött az OTP Bank Zrt-vel. A megállapodás alapján a bank a nála elhelyezett gyámhatósági betétek után legalább a lakossági forint folyószámla 6 hónapos lekötésekor adott alapkamat összegével azonos kamatot biztosít, ezzel megalapozva az elhelyezett összeg értékállóságát. A miniszter álláspontja szerint a jogi szabályozás biztosítja a gyámság, illetve gondnokság alatt állók pénzvagyonának megfelelő kezelését.

A jogalkalmazási gyakorlat
Közép-magyarországi régió
A Közép-magyarországi régióban a gyámság alatt álló kiskorúak száma 5522 fő, ebből vagyonnal rendelkezik 3113 fő, akik közül készpénzvagyona 2657 főnek van. A gondnokság alatt állók száma 9377 fő, vagyonnal rendelkezik 5934 fő, közülük készpénzvagyona 4092 főnek van. A gyámság és gondnokság alatt állók összvagyonának értéke kb. 15.779.569,- ezer forint, melyből a pénzvagyon nagysága 5.908.413,- ezer forint, + 22.061,- EURO és 27.463,- USD. (Ezek az adatok nem tartalmazzák a szülői felügyelet alatt álló, vagyonnal rendelkező kiskorúak pénz-vagyonállományának adatait, ami szintén gyámhatósági fenntartásos betétekben vagy folyószámlán van elhelyezve.)
Annak ellenére, hogy a gyámság és gondokság alatt állók ingó és ingatlan vagyonának értékállósága nem tárgya a vizsgálatnak, a regionális gyámhivatal vezetője fontosnak tartotta megemlíteni, hogy a gyámhivatalok nem rendelkeznek pontos adatokkal a gyámoltak és gondnokoltak ingó és ingatlan vagyonának forgalmi értékéről, így az összvagyonról közölt adatok csak tájékoztató jellegűek. Vannak olyan gyámhivatalok, amelyek nagyságrendileg sem tudják megbecsülni az ingatlanvagyon értékét, hiszen a gyámhivatali iratokban és nyilvántartásokban a megszerzéskori érték szerepel, ami az idők folyamán változhat. Gyakori az is, hogy a kiskorúaknak haszonélvezettel terhelt tulajdona, résztulajdona, termőföld tulajdona van, amelyek értékét a gyámhivatalok hozzávetőlegesen sem tudják megítélni.
Ami a gyámság és gondnokság alatt állók pénzvagyonát illeti, a régióban az OTP Bankon kívül más pénzintézetet 316 esetben jelöltek ki a gyámhivatalok betétkezelésre. Ebből 47 eset a Fővárosban, 269 eset Pest megyében történt. Közülük a betétet, folyószámlát kezelő pénzintézet leggyakrabban – 247 esetben – valamely takarékszövetkezet fiókja. Kedvelt befektetési forma a Kincstárjegy is, melyet a gyámhatósági fenntartásos jelleg biztosítása érdekében letéti számlán kezelnek. Pest megyében az egyéb pénzintézetek kijelölésében szerepet játszik, hogy egyes gyámhivatalok székhelyén (például Gyömrőn) nincs OTP Bank fiók, viszont van takarékszövetkezet, ahol 1,5 %-kal magasabb kamatot adnak a gyámhatósági fenntartásos betétekre, ezért a törvényes képviselők is szívesebben választják ezt a lehetőséget, mint egy másik településen található OTP Bank fiókot, vagy más pénzintézetet. Az OTP Bankon kívüli pénzintézetben történő pénzkezelés egy eset kivételével a törvényes képviselő kérelmére történ. (Az említett egyetlen esetben a törvényes képviselő a gyámhivatal felszólítására nem nyilatkozott, ezért a gyámhivatal döntött a pénz elhelyezéséről.)
A hivatalvezető álláspontja szerint a törvényes képviselők bankválasztásában és a gyámhivatalok ezzel kapcsolatos döntésében szerepet játszik, hogy milyen és hány pénzintézet van az adott településen, ezek kezelnek-e gyámhatósági fenntartásos betétet, van-e lehetőség más – biztonságos – befektetési forma választására pl. Kincstárjegy vásárlásra és letéti számlán történő elhelyezésére.
A hivatalvezető hangsúlyozta, hogy a gyámhivatalok vezetői általában nem rendelkeznek megfelelő szakértelemmel ahhoz, hogy a pénzpiacon fellelhető betétek, biztosítási kötvények közül összességében és hosszú távon a legkedvezőbb befektetést ki tudják választani. Nem is az ő feladatuk, hogy válasszanak, hanem a törvényes képviselő jelöli meg, melyeik pénzintézetben, milyen befektetési formában szeretné tartani a gyámolt, gondnokolt pénzét (mivel ő a vagyonkezelő), a gyámhivatal a törvényes képviselő nyilatkozatához járul hozzá feltéve, ha az adott pénzintézet kezel gyámhatósági fenntartások betétet, folyószámlát, illetve a letéti számlán a gyámhatósági fenntartásos jelleget biztosítani tudja.
A városi, kerületi gyámhivatalok az adatok közléses során, néhány javaslatot is megfogalmaztak. Az egyik a gyámpénztár felállítása, másik szintén megfogalmazott javaslat a gyámhatósági betétek kamatadójának megszüntetése volt, amellyel magasabb kamathoz lehetne juttatni a kiskorúakat, gondnokoltakat.

Közép-dunántúli régió
A régióban a gyámság alatt állók száma 2861 fő, ebből vagyonnal rendelkezik 1597 fő, melyből pénzvagyona 1172 főnek van. A gondnokság alatt állók száma 5133 fő, vagyonnal rendelkezik 3678 fő, pénzvagyona 2933 főnek van. A pénzvagyon összértéke 3.097.912,- ezer forint, az ingó és ingatlan vagyon értékét a városi gyámhivatalok nem tartják nyilván.
A regionális gyámhivatal által gyűjtött adatok alapján az állapítható meg, hogy a városi gyámhivatalok, illetve a törvényes képviselők az OTP Bankot helyezik előtérbe a gyámhatósági betétek kezelésére. Ez a pénzintézet a legismertebb a törvényes képviselők körében, és a legtöbb városi gyámhivatal székhelyén működik fiókja. A gyámhivatalok ezzel a pénzintézettel alakítottak ki olyan munkakapcsolatot, amely segíti a gyámhatósági feladatok gyors, jogszerű ellátását. A fentiekből adódóan a régióban elenyésző azon betétek száma, amelyeket nem az OTP Bank kezel, mintegy 100-120 esetben fordul elő, hogy a törvényes képviselők más pénzintézetet választottak.
A pénzvagyont kezelő pénzintézet kiválasztásában a gyámhivataloknál meghatározó a törvényes képviselő kérelme. A városi gyámhivatalok tájékoztatják a törvényes képviselőket a vagyonkezelés szabályairól, illetve a Gyer. 147. §-ban foglaltakról, továbbá a befektetés jogszabályi előírásairól. A pénzintézet megválasztását döntően befolyásolja az a körülmény, hogy a gyámhivatal székhelyén milyen pénzintézetek működnek, illetve ezek tudják-e teljesíteni a gyámhatósági fenntartásos betétek kezelésével járó alapvető technikai követelményeket, folyamatos feladatokat, mint például a gyámhivatal értesítése. A régióban több kisebb városi gyámhivatal jelezte, hogy a székhelyén csak az OTP Bank fiókja, illetve takarékszövetkezet működik, sőt olyan is van, ahol semmilyen pénzintézet sem működik. Ezekben az esetekben a törvényes képviselőnek nincs választási lehetősége. A hivatalvezető tájékoztatása szerint minden esetben a pénzintézet kijelölésére irányuló eljárás tárgyát képezi annak vizsgálata, hogy a törvényes képviselő által megjelölt befektetési lehetőség megfelel-e a jogszabályi feltételeknek. Abban az esetben, ha a törvényes képviselő kérelme konkrét pénzintézetre irányul és az megfelel a jogszabályi feltételeknek, a városi gyámhivatal más pénzintézet által kínált befektetési formákat nem vizsgál. Nem képezi az eljárás tárgyát annak vizsgálata, hogy fellelhető-e olyan pénzintézet, amely a törvényes képviselő által megjelölt pénzintézetnél kedvezőbb feltételekkel biztosítja a gyámhatósági fenntartásos betét kezelését. Abban az esetben, ha a törvényes képviselő kérelme konkrét javaslatot a pénzintézetre vonatkozóan nem tartalmaz, a városi gyámhivatal az OTP Banknál nyittatja meg a gyámhatósági fenntartásos betétet. 
A hivatalvezető válaszában hangsúlyozta, hogy a gyámhivatalok nincsenek olyan információk birtokában, amelyek alapján a pénz- illetve hitelpiacon fellelhető valamennyi befektetési formát értékelni tudnák, az ehhez szükséges pénzügyi képzettséggel az ügyintézők nem rendelkeznek.
A régióban egységesnek tekinthető a gyámhivatalok álláspontja a tekintetben, hogy a sokszínű pénz- illetve hitelpiacon jelenlévő valamennyi befektetési forma vizsgálata az egységes, jól hozzáférhető adatbázis hiányában nehezen vagy egyáltalán nem megoldható. A vizsgálat során a gyámhivatalok felvetették, hogy szükség lenne egy olyan nyilvántartási rendszer kiépítésére, amely tartalmazná azt, hogy mely pénzintézet kezel gyámhatósági fenntartásos betétet, illetőleg fontos lenne, hogy országos szinten – havi szinten – követni lehessen a legkedvezőbb feltételeket kínáló befektetési lehetőségeket.

Nyugat-dunántúli régió
A régióban a gyámság alatt állók száma 1444 fő, ebből vagyonnal rendelkezik 982 fő, melyből pénzvagyona 804 főnek van. A gondnokság alatt állók száma 3404 fő, vagyonnal rendelkezik 2468 fő, pénzvagyona 1932 főnek van. A teljes vagyonuk szerzés kori összértéke kb. 3.495.112,- ezer forint, a pénzvagyon összértéke 2.813.374,- ezer forint.
A régióban a gyámhatósági fenntartásos betétek megnyitása legtöbb esetben az OTP Banknál történik. Az elmúlt évben Vas megyében 138, Zala megyében 28, Győr-Moson-Sopron megyében 171 esetben került sor arra, hogy az OTP Bankon kívüli más pénzintézetet jelöltek ki a gyámhivatalok betétkezelésre. Ezek elsősorban takarékszövetkezetek, ahol a betételhelyezés motivációja egyrészt a pénzintézet könnyű elérhetősége, illetve az általa nyújtott magasabb kamat: míg az OTP Bank a gyámhatósági betétekre 3,75 %-os kamatot fizetett, egyes takarékszövetkezetek ennél jóval többet: 5 %-ot. A legtöbbször Sopronban fordult elő, hogy az OTP Bankon kívül más pénzintézetet jelölt ki a gyámhivatal a betétkezelésre, illetve érdekes adat, hogy Győrben, ahol szinte minden pénzintézetnek van – akár több – fiókja is, csak 26 esetben került sor más pénzintézet választására. Azokon a településeken azonban, ahol csak egyetlen pénzintézet működik, az ügyfelek eleve hátrányt szenvednek a befektetési lehetőségek közötti választás területén.
A betétkezelő pénzintézet kijelölésénél a gyámhivatalok minden esetben figyelembe veszik a törvényes képviselő javaslatát, a pénzintézet kijelölésénél lényegében egyetlen kikötés van, hogy kezeljen gyámhatósági fenntartásos betétet, forintfolyószámlát vagy devizaszámlát. Tekintettel arra, hogy az eljárás kérelemre indul, az alapvető szempont a törvényes képviselő javaslata, a gyámhivatal nem dönt más pénzintézet kijelöléséről. Vas megyében ugyanakkor gyakorlat, hogy a gyámhivatalok a betételhelyezéseket megelőzően körültekintően megvizsgálják az adott pénzintézet szerződéses feltételeit, esetleges írásos tájékoztatóit, és szükség esetén szóban is informálódnak a nem egyértelmű, további tisztázást igénylő kérdésekben.
A regionális gyámhivatal vezetője úgy látja, hogy a pénzpiacon jelenlévő befektetési lehetőségek teljes körű vizsgálata a gyámhivatalok részéről nem lehetséges. Egyrészt a kínálat sokszínűsége miatt, másrészt a kiskorúak ügyeire vonatkozó soron kívüli ügyintézési határidő az ügyintézőknek erre nem ad lehetőséget, illetve a szükséges szakértelemmel sem rendelkeznek. A tájékoztatás szerint a régió mindhárom megyéjében volt példa arra, hogy egyes bonyolultabb esetekben, összetettebb törvényes képviselői igények teljesítése előtt a gyámhivatal pénzügyi szakértelemmel rendelkező befektetési tanácsadót, szakértőt rendelt ki, és vele vizsgáltatta meg a törvényes képviselő által kiválasztott befektetési formát. A regionális gyámhivatal vezetője jelezte, hogy Vas megyében napi gyakorlatban ugyanakkor gondot jelent, hogy az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzék a gyermekek vagyoni érdekvédelme szakterületén csak jogász végzettségű szakértőket tartalmaz. A gyámhivatal vezetője rámutatott, hogy annak eldöntését, hogy melyik a legkedvezőbb befektetési mód rendkívül sok, főként gazdasási és piaci tényező befolyásolja. Egyik gyámhivatali ügyintézőtől sem várható el, hogy beható ismeretekkel rendelkezzen ezen a területen. Problémát okoz ugyanakkor az is, ha szakértő kirendelése szükséges a gyámhivatali eljárásban, hiszen ez többletköltségekkel, és az eljárás elhúzódásával járhat.
A probléma megoldása érdekében a régióban jogszabály-módosítást tartanának szükségesnek a vagyonkezelési szabályok jelenlegi gazdasági viszonyokhoz történő alakítása, a döntéshelyzetben lévő hatóságok ügyintézője védelmének jogszabályi háttérrel történő biztosítása, döntése segítése és az egyre gyakrabban előforduló összetettebb vagyoni ügyek esetében a megfelelő, megfizethető és igénybe vehető szakértői háttér sürgős biztosítása érdekében.

Dél-dunántúli régió
A régióban a gyámság és gondnokság alatt állók száma 8070 fő, ebből vagyonnal, készpénzvagyonnal rendelkezők száma 4802 fő, a készpénzvagyonuk nagysága 3.450.484 ezer forint. Az összvagyon értékére vonatkozóan adatokat nem gyűjtetnek, mert a gyámhivatalok nem rendelkeznek az ingatlanvagyonok tekintetében aktuális értékbecsléssel.
A készpénzvagyon elhelyezésére jellemzően az OTP Banknál kerül sor. Ennek oka elsősorban az, hogy a gyámhivatalok székhelyén többnyire ez a pénzintézet működik. Más pénzintézetnél – főképp takarékszövetkezeti fiókban – 450 esetben került sor betétnyitásra. Az ok a takarékszövetkezet által kínált 0,5-0,7 %-kal magasabb kamat. A régió aprófalvas településszerkezetéből adódóan az OTP Bankon és a takarékszövetkezeteken kívül más pénzintézet a gyámhivatalok székhelyén jellemzően nem működik. Csak egy-egy esetben került sor más banknál – Budapest Bank, ERSTE Bank, Kereskedelmi és Hitel Bank – történő betételhelyezésre, annak függvényében, hogy ezek a pénzintézetek vállalták-e, hogy a kifizetéseket csak a gyámhivatal engedélyével teljesítik.
A regionális gyámhivatal vezetője válaszában rámutatott, hogy a Gyer. alapján a készpénz vagyon befektetésének engedélyezése a törvényes képviselő kérelmére történik, ő keresi meg a gyámhivatalt egy konkrét befektetési lehetőséggel, amelyhez a gyámhivatal mérlegelést követően – ha úgy találja, hogy a befektetés a gyámság illetve gondokság alatt álló érdekében áll – megadja a hozzájárulását. A gyámhivatalok azonban nem kötelesek a gyámoltak és gondnokoltak vagyonának hasznosítására, az ügyintézők ehhez kellő szakértelemmel nem is rendelkeznek, így értelemszerűen a mérlegelés során nem vizsgálják a pénz- és betétpiacon fellelhető befektetési lehetőségeket. A régióban Szekszárdon fordult elő, hogy az eljárásba független bírósági pénzügyi szakértőt vontak be egy addig ismeretlen befektetési ajánlat értelmezésére, elemzésére. A fonyódi gyámhivatal ugyanakkor negyedévente tájékozódik a székhelyén működő pénzintézetek ajánlatairól, különösen a gyámhatósági fenntartásos betétek kamatairól, az államilag garantált értékpapír aktuális jegyzési hozamáról. Ebben a gyámhivatalban a betétkezelő pénzintézet kijelölésére irányuló eljárás során felhívják a törvényes képviselő figyelmét is arra, hogy az értékpapír az éves futamideje alatt közel kétszeres hozammal jár, mint a gyámhatósági fenntartásos betét éves kamata. Általánosságban a régióban a gyámhivatalok főként a nagyobb készpénzvagyonnal rendelkezők esetében ösztönzik a vagyon részben vagy égészben államilag garantált értékpapírba történő befektetését a gyámhatósági fenntartásos betétszámlával szemben.
A statisztikai adatok szerint a gondnokoltak esetében az életbiztosítási kötvénnyel rendelkező személyek száma magasabb, elsősorban az intézményben elő hivatásos gondnoki képviselettel rendelkezők körében. A gyámhivatal vezető jelezte, hogy a gondnokoltak esetében évek óta problémát jelent a temetési költségek elkülönítése a gondnokolt vagyonából. Erre irányuló igényét több gondnok is jelezte. A problémára megoldásként az ún. temetési biztosítások szolgálnak, ilyen ajánlattal több biztosító társaság is megkereste a gyámhivatalokat.
A regionális gyámhivatal vezetője rámutatott, hogy a gyámhivatalok a jogalkalmazás során a jogszabályi előírások betartásával járnak el, ugyanakkor a gyámhatósági fenntartásos betétszámlán elhelyezett pénzösszegek kamatozása rendkívül alacsony, ezáltal fennáll az értékvesztés lehetősége. Az egyéb befektetési megoldások alkalmazására ugyan mód van, azonban ezek felkutatása nem a gyámhivatalok feladata, ehhez megfelelő szakértelemmel nem rendelkeznek. A hivatalvezető álláspontja szerint a gyámpénztárak bevetése akkor jelentene előrelépést, ha ezek a szervezetek pénzügyi-befektetési tanácsadási feladatokat is ellátnának, hiszen ilyen ismeretek birtokában a gyámügyi, gyermekvédelmi szakemberek nincsenek. Megoldást nyújthatna egy olyan szakértői névjegyzék létrehozása is, amelyre pénzügyi-gazdasági szakértelemmel rendelkezők kerülnének azzal a céllal, hogy segítsék a gyámhivatali ügyintézők vagyoni jellegű döntéseinek meghozatalát.

Dél-alföldi régió
A régióból a gyámság és gondnokság alatt állók összlétszámára vonatkozó adat nem érkezett. A gyámság alatt állók közül 21373 fő rendelkezik vagyonnal, közülük 5156 főnek van készpénzvagyona, az összes készpénzvagyon értéke 6.899.599 ezer forint. A gondnokság alatt állók közül 8787 fő rendelkezik vagyonnal, közülük 5092 fő pénzvagyonnal, amelynek összértéke 4.145.758 ezer forint.
A régióban 571 esetben fordult elő, hogy a vagyonkezelésre az OTP Bankon kívüli más pénzintézetet jelölt ki a gyámhivatal, többnyire takarékszövetkezetet. Ez minden esetben a törvényes képviselő kérelmére történt, akiket az OTP Bank által nyújtott 3,75 %-os kamat mellett a takarékszövetkezetek által kínált 4,25-8 %-os kamat motivált. A pénzintézet kiválasztása ugyanakkor a helyben érvényesülő piaci kínálat függvénye, több városban ugyanis csak az OTP Banknak vagy legfeljebb egy takarékszövetkezetnek működik fiókja.
A pénzintézet kiválasztása mellett a befektetési forma megválasztása is a törvényes képviselő felelőssége, a gyámhivatal többnyire csak azt vizsgálja, van-e lehetőség a gyámhivatali felügyelet érvényesítésének a betét felett. A törvényes képviselők többségében a betétben történő pénzelhelyezés mellett döntenek, mert bár ezek alacsonyabb kamatozásúak, pénzfelvételre a gyámhivatal engedélyével gyakorlatilag bármikor, kamatvesztés nélkül lehetőségük van. Ugyanakkor a kiskorúak és a gondnokoltak eltérő vagyonkezelésének céljából eredően más-más befektetési formák is megjelennek. Így a gyámság alatt állók esetén előfordul a lakáskasszába, a gondnokság alatt állóknál a temetési biztosításba történő befektetés. Nagyobb összegű pénzvagyon esetében pedig a törvényes képviselők az ingatlanba történő befektetést részesítik előnyben.
A gyámhivatali ügyintézők többségének véleménye szerint a vagyoni ügyek intézése nagy felelősséggel jár, melyhez alig néhányuk rendelkezik elegendő pénzügyi ismeretekkel. Az ügyintézők tartanak attól, hogy esetleges hiányos információikból eredő döntésükkel kárt okoznak a gyámság illetve gondnokság alatt állónak, és ebből eredően a későbbiek során kártérítési igények merülhetnek fel. Ezen okból a gyámhivatalok többségének az a véleménye, hogy a befektetési ajánlatok begyűjtése a törvényes képviselő feladata, és kifejezetten tartózkodnak az egyes pénzintézetek ajánlatainak népszerűsítésétől. Néhány hivatalban azonban felmérik a környéken lévő, gyámhatósági betéteket kezelő pénzintézetek kínálatát, ezekről folyamatos tájékoztatást kérnek, és az eljárás során eszerint tájékoztatják az ügyfeleket.
A regionális gyámhivatal vezetője szerint a jogi szabályozás legnagyobb hibája, hogy a betétkezelésre csak a gyámhivatal székhelye szerinti pénzintézet jelölhető ki, így sok esetben nincs is tényleges választási lehetőség a különböző befektetési formák közül. A gyámhivatalok tevékenységét ugyanakkor nagymértékben segítené, ha a pénzintézetek rendszeresen részletes, írásos tájékoztatást nyújtanának az általuk kínált befektetési lehetőségekről a gyámhivatalok felé, akik ezek birtokában megfelelően tájékoztathatná az ügyfeleket.

Észak-alföldi régió
A régióban a gyámság alatt állók száma 6540 fő, vagyonnal rendelkezik 14982 fő, ebből készpénzvagyonnal 5495 fő. Gondnokság alatt 8667 fő áll, vagyonnal rendelkezik 5848 fő, készpénzvagyona 3735 főnek van. Az összvagyon nagysága a többi régiónál említett okok miatt nem állapítható meg pontosan, a gyámság és gondnokság alatt álló pénzvagyonának összege 5.636.457 ezer forint + 4.805 EURO.
A betétkezelő pénzintézet kijelölése során 532 esetben került sor az OTP Banktól eltérő pénzintézet kijelölésére. A kijelölés során a gyámhivatalok minden esetben figyelembe veszik a törvényes képviselő kérelmét, azonban sok településen más pénzintézet nem működik, vagy nem vállalja a számla felett a gyámhivatali felügyelet megvalósítását.
A gyámhivatalok kapacitás és szakértelem hiányában nem tárják fel a pénz- illetve betéti piacon fellelhető valamennyi befektetési lehetőséget. Szakmai álláspontjuk az, hogy ez nem is feladatuk , és még a látszatát is kerülni kívánják annak, hogy valamely pénzintézetet előnyben részesítenének. A befektetési lehetőségek vizsgálata a törvényes képviselő feladata, akik – a gyámhivatalok tapasztalata szerint – a pénzintézet kiválasztásánál nem csak a kamat mértékét, hanem azt is szem előtt tartják, hogy az adott pénzintézetet mennyire tartják megbízhatónak.

Észak-magyarországi régió
A régióban a gyámság alatt állók száma 4931 fő, ebből pénzvagyonnal 2368 fő rendelkezik, a pénzvagyonuk összértéke 890.238 ezer forint. Gondnokság alatt 7033 fő áll, közülük pénzvagyonnal rendelkezik 3624 fő, készpénzvagyonuk összértéke 3.125.877 ezer forint.
A hivatalvezető tájékoztatása szerint a nagyvárosi székhelyű gyámhivatalok kivételével több településen az OTP Bankon vagy takarékszövetkezeteken kívül más pénzintézet nem működik, ezért a törvényes képviselők számára nem sok választási lehetőség áll rendelkezésre ahhoz, hogy a legkedvezőbb befektetési lehetőséget megtalálják. A gyámhivatalok az eljárás során felhívják a törvényes képviselők figyelmét arra, hogy a vagyon kezelésére több lehetőség közül is választhatnak. Ugyanakkor a régióban működő néhány gyámhivatal ezen túlmenően felvállalta, hogy tájékozódik a különböző pénzintézetek befektetési konstrukcióját illetően. A felmérés során több pénzintézet nem reagált a felhívásra, egy pénzintézet jelezte, hogy nem tudja vállalni a számla felett a gyámhivatali felügyelet biztosítását, egy pénzintézet kínálata kedvezőtlenebb volt, mint az OTP Bank által garantált 3,75%-os kamat, egy banktól (Budapest Bank) pedig kedvezőbb ajánlat érkezett. A gyámhivatalok a felmérés eredményéről tájékoztatták a törvényes képviselőket, és a betétkönyvek 70%-a – a törvényes képviselők kezdeményezése folytán – áthelyezésre került a nagyobb hozamot garantáló pénzintézetbe.
A regionális gyámhivatal vezetője ugyanakkor rámutatott, hogy álláspontja szerint a befektetési lehetőségek vizsgálata nem a gyámhivatali ügyintézők feladata, hiszen az ehhez szükséges szakértelemmel nem rendelkeznek.

A jogalkalmazási gyakorlatot illetően a regionális közigazgatási hivatalok szociális és gyámhivatalainak vezetőitől kapott tájékoztatás alapján megállapítható, hogy a gyámság és gondnokság alatt álló személyek közül hozzávetőleg 40-45 ezer fő rendelkezik pénzvagyonnal, összvagyonuk értéke pedig eléri az 51.750 millió forintot. A pénzvagyon kezelésére az eljáró hatóságok leggyakrabban az OTP Bank vagy valamely takarékszövetkezet fiókját jelölik ki. Ennek elsődleges oka, hogy a gyámhivatalnak a székhelye szerint kell pénzintézetet keresnie a vagyonkezelésre és a legtöbb esetben helyben csak az említett pénzintézetek rendelkeznek bankfiókkal, holott egyáltalán nem biztos, hogy ezek nyújtják a legjobban kamatozó befektetési lehetőségeket is.
Mivel a Gyer. a pénzkezelés céljából nyitott számlával szemben csak a gyámhatósági felügyelet megvalósítását állítja követelményként, a gyámhivatalok nem vizsgálják – megfelelő szakértelem hiányában nem is vizsgálhatják –, hogy a kiválasztott betéti konstrukció mennyire jövedelmező. A különböző pénzintézetek által kínált lehetőségek közül elsősorban a törvényes képviselőnek – gyámnak, gondoknak – kell választania, akkor is, ha ő maga sem rendelkezik megfelelő pénzügyi, gazdasági ismeretekkel ahhoz, hogy a gyámsága, gondoksága alatt álló vagyonát a lehető legjövedelmezőbb és legbiztonságosabb, értékálló módon fektesse be.
Annak ellenére tehát, hogy a Gyer. széles lehetőségeket biztosít a befektetési lehetőségek közötti választásra, nem biztosítja a gyámság és gondnokság alatt állók érdekeinek leginkább megfelelő lehetőségek felkutatását. Így fordulhat elő, hogy a pénzkezelésben legnagyobb szerephez jutó pénzintézet által nyújtott kamat (3,75 %) nem haladta meg a 2006. évi éves fogyasztói árindex-növekedés (infláció) mértékét (3,9 %) sem, ami hosszú távon a gyámság és gondnokság alatt álló személyek pénzvagyonának értékvesztéséhez vezet.
Álláspontom szerint, az állam azon törekvése, miszerint e személyek vagyoni érdekeinek védelmét kizárólag a pénzbetétek kezelése feletti állami felügyelet kialakításával igyekszik biztosítani, figyelmen kívül hagyva a felügyelettel kezelt vagyon értékének megőrzéséhez fűződő érdeket, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvével valamint az érintettek tulajdonhoz fűződő jogaival összefüggésben idéz elő visszásságot. 

Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. §-a alapján felkérem a szociális és munkaügyi minisztert, hogy a gyámság és gondokság alatt álló személyek állami felügyelettel kezelt pénzvagyona értékvesztések elkerülése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, ennek keretében fontolja meg a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet vagyonkezelésre vonatkozó rendelkezései módosításának a kezdeményezését. 

Budapest, 2007. november 28.

Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer)
A szülők vagyonkezelése
24. § (1) A gyámhivatal a szülők vagyonkezelői jogát a Csjt. 79. §-ának (2) bekezdése, valamint 81. §-ának (2) bekezdése alapján a gyermek érdekében korlátozhatja, továbbá a vagyonkezeléssel kapcsolatos törvényes képviseleti jogát a Csjt. 87. §-ának (2) bekezdése alapján megvonhatja. (2) Ha a gyermek azzal a kikötéssel kapott valamely vagyont, hogy azt a szülő nem kezelheti, a gyámhivatal e vagyon kezelésére - a vagyont juttató személy javaslatának figyelembevételével - eseti gondnokot rendel ki. (3) A gyermek törvényes képviselője vagy gondozója kezéhez kiutalt gyermektartásdíj, megelőlegezett gyermektartásdíj felhasználását a gyámhivatal - a gyermekjóléti szolgálat javaslatára - indokolt esetben ellenőrizheti. (4) Ha a (3) bekezdésben meghatározott személy a kezéhez kiutalt gyermektartásdíjat, megelőlegezett gyermektartásdíjat nem a gyermek érdekében használja fel, a gyámhivatal a) szülő esetében a Csjt. 81. §-ának (2) bekezdésében, b) gyám esetében a 158. § (6) bekezdésében, valamint a Csjt. 108. §-ában foglaltak szerint jár el.

A törvényes képviselő vagyonkezelésével kapcsolatos ügyek
146. § (1) A szülő vagyonkezelői jogát korlátozó - a Csjt. 80. §-ának (1) bekezdésében és 82. §-ának (2) bekezdésében, valamint e rendelet 25. §-ában meghatározott - rendelkezéseket a gyám, hivatásos gyám (a továbbiakban együtt: gyám) tekintetében is alkalmazni kell. (2) A gondnok - általános jelleggel, illetve a cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezést kimondó bírósági határozatban meghatározott ügyekben - a gondnokság alá helyezett személy vagyonának kezelője és törvényes képviselője. (3) A gyermek, illetőleg a gondnokság alatt álló személy vagyonát a gyám és a gondnok leltárral veszi át. A leltárt soron kívül, a hagyatéki leltározásra vonatkozó rendelkezések szerint kell elkészíteni. (4) A cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló személy gondnoka, valamint, ha a bíróság az alább felsorolt jognyilatkozatok tekintetében a cselekvőképességet korlátozta, az érintett személy és gondnoka jognyilatkozatainak érvényességéhez a gyámhivatal jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a gondnokolt a) tartására, b) örökösödési jogviszony alapján megillető jogára vagy kötelezettségére, c) ingatlan tulajdonának átruházására vagy bármely módon történő megterhelésére vonatkozik, ide nem értve azt az esetet, amikor az ingatlan ellenérték nélküli megszerzésével egyidejűleg haszonélvezet alapítására kerül sor, d) a Ptk. 20/B. §-a alapján beszolgáltatott vagyonára, e) vagyonának mértékétől függően a gondnokot kirendelő határozatban megállapított összeget, de legalább ötvenezer forintot meghaladó értékű egyéb vagyontárgyára, vagyoni értékű jogára vonatkozik [Ptk. 16. § (1) bek. e) pont], f) vagyoni hozzájárulása 50%-át, de legalább százezer forintot meghaladó kötelezettségvállalásra vonatkozik, feltéve, hogy a gondnokolt gazdálkodó szervezet tagja, részvényese [Ptk. 20/D § (3) bek.]. (5) A gyám és a gondnok személyében bekövetkező változás esetén az új gyám, illetve gondnok a gyermek vagy a gondnokság alatt álló személy vagyonát, a gyámhivatal végszámadást elfogadó határozata alapján veszi át. Amennyiben a gyám, illetve a gondnok a végszámadást határidőre nem nyújtja be, vagy azt a gyámhivatal nem fogadja el, úgy a vagyont leltározni kell, és az új gyám vagy gondnok a vagyont a leltár alapján veszi át.
147. § (1) Ha a törvényes képviselő a Csjt. 82. §-ának (2) bekezdése alapján a gyermek, illetve a Ptk. 20/B. §-a alapján a gondnokság alá helyezett pénzét és értéktárgyait a gyámhivatalnak beszolgáltatni köteles a) a pénzt - a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel - a gyámhivatal székhelye szerint illetékes hitelintézetnél nyitott gyámhatósági fenntartásos betétben, forint folyószámlán vagy devizaszámlán (a továbbiakban együtt: betét), b) a személyes tulajdon szokásos tárgykörébe nem tartozó ékszereket, ezüst, arany, platina tárgyakat, drágaköveket az Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Részvénytársaságnál letétként c) a kulturális javakat az illetékes múzeumban letétként kell elhelyezni. (2) A hitelintézet a betétet elkülönítetten kezeli. (3) Ha az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek törvényes képviseletét nevelőszülő, hivatásos gyám vagy a gyermekotthon vezetője látja el, a pénzt a vagyonkezeléssel felruházott törvényes képviselő székhelye szerint illetékes hitelintézetnél nyitott betétben kell elhelyezni. (4) A gyámhivatal kötelezheti a szülőt, a gyámot és a gondnokot (a továbbiakban együtt: törvényes képviselő) a gyermek, illetve a gondnokság alatt álló személy tulajdonában álló - százezer forint értéket meghaladó - értékpapír hitelintézeti letétben történő kezelésére.
148. § (1) A hitelintézet a gyermek, illetőleg a gondnokolt betétjébe történő befizetést igazoló okmányt a törvényes képviselőnek kiadja, vagy kérelmére letétként kezeli. A hitelintézet a betétben elhelyezett összegről és az elhelyezés időpontjáról a gyámhivatalt a jogosult nevének, lakcímének és a betét számának közlésével értesíti. (2) A gyámhivatal megkeresésre, illetőleg a törvényes képviselő személyében történt változás esetén hivatalból haladéktalanul közli a hitelintézettel a törvényes képviselő nevét és lakcímét. (3) A gyámhivatal az ügyben való illetékességének megszűnéséről értesíti a hitelintézetet. A hitelintézet a betétet megküldi az illetékes gyámhivatal székhelyén működő pénzintézetnek.
149. § (1) A gyámhivatal a betétben elhelyezett pénz, valamint a letétben kezelt értékpapír feletti rendelkezésre csak a törvényes képviselőt jogosíthatja fel. (2) A gyámhivatal akkor engedélyezheti a törvényes képviselő kérelmére a gyámi fenntartásos betétben elhelyezett pénznek államilag garantált értékpapírba, biztosítási kötvénybe, ingó vagy ingatlan vagyonba történő befektetését, ha az a gyermek, illetve a gondnokolt érdekében áll. (3) A szociális vagy gyermekvédelmi intézményben elhelyezett gyermek esetében a gyámhivatal nem engedélyezheti a pénz felhasználását - zsebpénz kivételével - az intézményi költségek fedezésére. (4) A szociális intézményben elhelyezett gondnokolt esetében a gyámhivatal nem engedélyezheti a pénz felhasználását - a személyi térítési díj és a költőpénz kivételével - az intézményi költségek fedezésére. (5) A gyermekotthonban elhelyezett átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek gyámja, valamint a bentlakásos szociális intézményben elhelyezett gondnokság alatt álló személy gondnoka, a gyermek, illetve a gondnokolt külön jogszabályban meghatározott kötelező ellátásait meghaladó szükségleteire - különösen tartós fogyasztási cikk vásárlására, a gyermek képességeinek fejlesztésére és jelentősebb vagyoni érték megszerzésére - a gyámi fenntartásos betétből pénzfelvétel engedélyezését kérheti a gyámhivataltól.