Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogkörében eljáró adatvédelmi biztos
Jelentése
az OBH 2776/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Kunné dr. Simonyi Anna
Az eljárás megindulása
A panaszosok beadványukban a XIX. kerületi jegyző, mint első fokú, valamint a Fővárosi Közigazgatási Hivatala, mint másodfokú építésügyi hatóság eljárását és döntését kifogásolták. Előadták, sérelmes számukra, hogy az említett hatóságok elfogultak velük szemben, rendszeresen túllépik a számukra törvényben meghatározott ügyintézési határidőt, míg a tulajdonostársuk által kezdeményezett ügyekben szinte azonnal intézkedtek. Érthetetlennek tartják, hogy az ő kizárási indítványukat a másodfokú hatóság elutasította, addig a jegyző kérelmére kijelölt más eljáró szervet a felettes hatóság. Kifogásolták továbbá, hogy a hatóságok nem tesznek eleget kioktatási kötelezettségüknek, valamint sérelmezték a közigazgatási bíróságok eljárását és döntését is. Beadványukhoz CD-ROM-ot és 41 lapból álló írásos mellékletet csatoltak. Figyelemmel arra, hogy a beadványban írtak a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének érvényesülésével, valamint a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni, az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az ügyben vizsgálatot indított. Eljárása során megkereste az eljárásra kijelölt XVIII. kerületi építésügyi hatóságot, majd a Közép- magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatalt.

Megállapított tényállás
A panaszosok a beadványban többször is hivatkoztak az Országgyűlési Biztosok Hivatalának honlapjára, amiből arra következtettem, hogy ismerik az országgyűlési biztos hatáskörét, és az azt szabályozó, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) rendelkezéseit.
A beadványtevők pontokba foglalták panaszaikat:
1.- 6./ Az ügyintézési határidők be nem tartása, diszkrimináció az eljárás során. A rendelkezésre álló iratokból megállapítható, hogy a XIX. kerületi építésügyi hatóság közel öt éve folyamatosan kapott beadványokat, hol a panaszosoktól, hol azok szomszédjaitól, az érintettek szabálytalan építkezése ügyében. A bejelentések alapján a hatóság rendszeresen tartott helyszíni szemlét, és hozott döntéseket. A kijelölt építésügyi hatóság arról tájékoztatott, hogy jelenleg a Fővárosi Bíróság előtt van folyamatban az építtető újabb fennmaradási engedély iránti kérelmét elutasító, és egyidejűleg az eredeti állapotba való visszaállítást (bontást) elrendelő – másodfokon helybenhagyott – határozat elleni eljárás. 
2.- 3./ A jogszabályt és a jogerős bírósági ítéletet sértő határozatok, valamint az elfogult ügyintézés kifogásolása, és az ennek következtében lakásukban keletkezett kár kérdése. Az iratokból kitűnik, hogy a panaszos kártérítési pert indított az építtetővel szemben, a bírósági eljárás folyamatban van.
4.- 5./ Figyelemmel arra, hogy a bíróság elutasította a panaszosok keresetlevelét, a beadványtevők arra a következtetésre jutottak, hogy a másodfokú hatóság nem tett eleget tájékoztatási kötelezettségének.
7./ Súlyos eljárási mulasztásnak tekintik a panaszosok azt, hogy a másodfokú hatóság többszöri kérésük ellenére sem zárta ki az általuk elfogultnak tartott első fokú építésügyi hatóságot, azt csak utóbb, a jegyző kérelmére tette meg.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Alkalmazott jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.) 
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az Országos Településrendezési és Építési Követelményekről (OTÉK)

A vizsgálat megállapításai
Elöljáróban hangsúlyozom, hogy a beadványnak a hivatalunkhoz érkezését megelőző, több mint egy évvel korábban hozott döntések és eljárások vizsgálatára az Obtv. 17. § (4) bekezdése alapján nincs hatásköröm
Úgyszintén nem vizsgáltam a bírósági eljárásokat és döntéseket sérelmező panaszt (4-5.), miután az Obtv. 29. § (2) bekezdés e) pontja értelmében a bíróság nem minősül hatóságnak. Utalni szeretnék arra is, hogy a közigazgatási szervnek nem kötelessége a polgári eljárásjog szabályairól tájékoztatást adni az ügyfélnek, ezért megalapozatlan a panaszosok azon álláspontja, miszerint a másodfokú hatóság tájékoztatási kötelezettségét elmulasztotta. 
A panaszosoknak az ügyintézési határidők túllépését kifogásoló 1.-6.) panasza vonatkozásában megállapítottam, hogy az megalapozott. A XIX. kerületi építésügyi hatóság a 2003. áprilisában jogerőre emelkedett határozata végrehajtását felfüggesztette. Az iratokból megállapítható, hogy a másodfokú hatóság már 2004. március 12-én kelt határozatával megsemmisítette ezt a döntést, sőt a megsemmisített felfüggesztést szüntetette meg a hatóság 2005. októberében, holott akkor már több mint 4 hónapja még a bíróság által szüneteltetett – bontási határozat hatályon kívül helyezésére irányuló – eljárás is megszűnt. Az építésügyi hatóság ezt követően még mindig nem tett végrehajtási intézkedést, „csak” felhívta teljesítésre a kötelezetteket, kijavította a fent hivatkozott határozatát, és módosította a teljesítési határidőt 2005. december végére. Az első érdemi végrehajtási intézkedés a panaszos szomszédjának engedély nélküli építkezése ügyében 2006. áprilisában történt. A végrehajtási bírságot kiszabó hatóság azonban ekkor már az eljárásra kijelölt XVIII. kerületi jegyző volt. 
Megállapítottam, hogy az első fokú (XIX. kerületi) építésügyi hatóság eljárásával az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített, a jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal és az ezzel összefüggő tisztességes eljárás követelményével kapcsolatban visszásságot okozott.
Figyelemmel arra, hogy az eljárásból kizárt hatóság nem szerzett érvényt a bontást elrendelő határozatának, módot adott arra, hogy az építtető befejezze az engedély nélküli építkezést, megállapítottam, hogy a tulajdonhoz fűződő alkotmányos jog is sérült, hiszen az építkezés közös tulajdonban álló ingatlanon volt folyamatban, és a tulajdonostárs a fennmaradáshoz és továbbépítéshez nem járult hozzá.
A másodfokú hatáság utóbb arról tájékoztatott, hogy a Fővárosi Bíróság elutasította az építtetőnek, a befejezett építkezés fennmaradásának engedélyezésére irányuló kérelmét elutasító közigazgatási határozatok elleni keresetét. Rá kell mutatnom arra, hogy az eljárást a hatóság még az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény előírásai alapján folytatta le. E törvény 72. § (3) bekezdése értelmében a keresetlevél benyújtásának a határozat végrehajtására halasztó hatálya volt. 
Megállapítottam, hogy a 2005-ben hozott bontási határozat jogerőre emelkedett, végrehajthatóvá azonban nem vált, tehát az építésügyi hatóság e közigazgatási kötelezés végrehajtásának kikényszerítése vonatkozásában mulasztást nem követett el. 
Ugyanakkor a (kijelölt) hatóság a mai napig sem szerzett érvényt a 2005. október 25-én a bíróságtól hozzá érkezett – 2003-ban hozott, de csak 2005-ben végrehajthatóvá vált – bontási határozatnak.
A csatolt iratokból megállapítható az is, hogy a panaszos is engedély nélkül végzett építési tevékenységet. Az emiatt megismételt eljárásban meghatározott bontási munkák elvégzésére kötelezte a hatóság, amely kötelezettségnek a panaszos azonban a mai napig sem tett eleget.
Szükségesnek tartom az elhúzódó eljárás miatt megismételni az állampolgári jogok országgyűlési biztosának az OBH 3108/4/2002. számú ügyben, 2002. november 11-én kiadott felhívását, és felkérem a XIX. kerületi Önkormányzat jegyzőjét arra, hogy a jövőbeni szabályos eljárások érdekében intézkedjen hivatalában az anyagi és eljárási jogszabályok maradéktalan megtartásáról.
Amint arra az előzőekben utaltam, a 2005. május előtt hozott határozatok vizsgálatára nincs jogi lehetőségem. (2.-3.) Az azt követő érdemi döntéseket pedig bíróság vizsgálta felül. 
Úgyszintén nem tartozik a biztos hatáskörébe a polgári jogi igények kérdésének vizsgálata. Felhívom a panaszosok figyelmét arra, hogy az építkezéssel összefüggésben felmerült kárral kapcsolatos igényüket a polgári jog szabályai szerint, kizárólag bíróság előtt érvényesíthetik. (Az iratok tanúsága szerint – beadvány 4. oldal – a panaszosok az őket ért károk miatt már perben állnak a szomszédjaikkal, tulajdonostársaikkal.
A panaszosok beadványukban kifogásolták, hogy kizárási indítványukat a másodfokú hatóság elutasította (7.). Az iratok alapján megállapítható, hogy a másodfokú építésügyi hatóság vezetőjének személyében változás történt, a panaszban említett osztályvezető nyugállományba vonult, a hivatalvezető megbízásából eljáró – újonnan kinevezett – osztályvezető pedig értékelte mind a panaszosok, mind a jegyző elfogultsági kérelmét, és az eljárásra más hatóságot jelölt ki. Erre való tekintettel külön intézkedést nem kezdeményezek.

Kezdeményezések
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-a alapján a mulasztásból eredő alkotmányos joggal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében felkérem a Budapest, XVIII. kerületi Önkormányzat jegyzőjét, hogy soron kívül intézkedjen az előtte folyamatban lévő végrehajtási eljárásban.
Felkérem a Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a szükséges végrehajtási intézkedések megtételének biztosítása érdekében soron kívül intézkedjen az ügyben befejeződött bírósági eljárás miatt nála lévő iratoknak az első fokú hatósághoz történő visszaküldése iránt.
Felkérem mindkét szerv vezetőjét, hogy a jövőbeni szabályos eljárások érdekében intézkedjenek hivatalukban mind az anyagi, mind az eljárási jogszabályok maradéktalan betartatásáról.

Budapest, 2007. szeptember 21.
dr. Péterfalvi Attila sk.

Melléklet: Alkalmazott jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
1. § Ennek a törvénynek az a célja, hogy a közigazgatási szervek hatósági eljárásának szabályozásával elősegítse az államigazgatási feladatok eredményes ellátását.
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust. (4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (3) Ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik. (4) A felettes szerv eljárása esetén az elintézési határidő az iratoknak a felettes szervhez érkezésekor kezdődik. A közigazgatási szerv a felettes szerve intézkedésének kézhezvételétől számított öt napon belül köteles az iratokat felterjeszteni. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
19. § (1) A köztisztviselő a saját ügyének elintézésében nem vehet részt. (3) Az eljárásban nem vehet részt köztisztviselőként az, akitől az ügy tárgyilagos megítélése nem várható el. (4) A köztisztviselő a közigazgatási szerv vezetőjének köteles bejelenteni, ha vele szemben kizárási ok áll fenn. A kizárási okot az ügyfél is bejelentheti. A kizárás kérdésében a közigazgatási szerv vezetője határoz, és egyben kijelöli az ügy intézőjét. (5) Ha a kizárási ok a közigazgatási szerv vezetőjével, illetőleg a polgármesterrel, a főpolgármesterrel, a jegyzővel, a fővárosi főjegyzővel, a megyei jogú város kerületi hivatalának vezetőjével vagy a polgármesteri hivatal köztisztviselőjével szemben merül fel, az ügyben - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a felettes szerv által kijelölt köztisztviselő vagy hatóság jár el.
72. § (1) Az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva - ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik -, az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól. (3) A keresetlevél benyújtásának a határozat végrehajtására halasztó hatálya van, azonban a közigazgatási szerv határozatát a közérdekre, vagy az ügyfél nyomós érdekére tekintettel azonnal végrehajthatóvá nyilváníthatja. A fél a keresetlevélben a végrehajtás felfüggesztését kérheti.
81. § Ha a végrehajtás meghatározott cselekmény elvégzésére (ingatlan birtokba adására, lakás kiürítésére stb.) vagy meghatározott magatartásra (a továbbiakban: meghatározott cselekményre) irányul, a végrehajtást az a legalsóbb fokú közigazgatási szerv foganatosítja, amelynek illetékességi területén a kötelezett lakása vagy székhelye, illetőleg az ingatlan van. Ha nem a végrehajtást elrendelő közigazgatási szerv jogosult a foganatosításra, e célból az illetékes szervet kell megkeresni.
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti; b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti; c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet; d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja. (2) Ha a kötelezett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, az (1) bekezdés c) pontjában említett bírságot az intézkedésre kötelezett személlyel, ennek hiányában a szervezet vezetőjével szemben kell kiszabni. (3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.
83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését. (2) A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet.
86. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a határozat jogerőre emelkedésétől számított három év eltelte után nincs helye végrehajtásnak. (2) A végrehajtás elévülését bármely végrehajtási cselekmény megszakítja.

1992. évi XXIII. törvény a köztisztviselők jogállásáról (Ktv.)
50. § (1) Fegyelmi vétséget követ el a köztisztviselő, ha közszolgálati jogviszonyból eredő kötelezettségét vétkesen megszegi.
55/A. § (1) Meg kell szüntetni a fegyelmi eljárást, ha a) annak tartama alatt a közszolgálati jogviszony megszűnik;

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
34. § (1) Telekalakításhoz, építmény, építményrész, épületegyüttes megépítéséhez, átalakításához, bővítéséhez, felújításához, helyreállításához, korszerűsítéséhez, lebontásához, elmozdításához, illetve használatbavételéhez, fennmaradásához vagy a rendeltetésének megváltoztatásához (a továbbiakban együtt: építési munka) a jogszabályokban meghatározott esetekben az építésügyi hatóság engedélye szükséges. (5) Az építésügyi hatósági engedélyezéskor az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül meg kell hozni.
31. § (1) Az építmény elhelyezése során biztosítani kell: a) az építmény, továbbá a szomszédos ingatlanok és építmények rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságát, b) az építmény közszolgálati (tűzoltó, mentő stb.) járművel történő megközelíthetőségét, c) a környezetvédelem és a természetvédelem sajátos követelményeit és érdekeit, d) a közhasználatú építmények esetében a mozgásukban korlátozott személyek részére is a biztonságos és akadálymentes megközelíthetőséget; e) a rendeltetésszerű telekhasználatot. (2) Az építmények és azok részeinek (önálló rendeltetési egység) építése, bővítése, felújítása, átalakítása, helyreállítása, korszerűsítése során érvényre kell juttatni az országos építési szakmai követelményeket, különösen c) a mechanikai ellenállás és stabilitás, d) a tűzbiztonság, e) a higiénia, egészség- és környezetvédelem, f) a használati biztonság, g) a zaj és rezgés elleni védelem, i) az életvédelem követelményeit.  (4) Az építménynek és részeinek (önálló rendeltetési egység) építése, felújítása, átalakítása, bővítése, helyreállítása, korszerűsítése során biztosítani kell: a) a rendszeres karbantartás lehetőségét, b) hogy az építmény rendeltetésszerű használatával járó környezeti terhelés az adott helyen megengedett mértéket ne lépje túl, valamint c) a mozgásukban korlátozott személyek, valamint a gyermekek részére az általuk is használt közhasználatú építmények esetében a biztonságos és akadálymentes használatot.
47. §. (2) Az építésügyi hatóságnak el kell rendelnie: a) az építmény, építményrész részleges vagy teljes átalakítását, - amennyiben ez nem lehetséges, vagy ha az építtető ezt nem vállalja - a lebontását vagy az újraépítését, ha a kivitelezés az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztető módon történik, b) az építmény, építményrész állékonyságát, az életet, egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, valamint az engedély nélküli használat megszüntetését, c) az építmény, építményrész hibáinak, hiányosságainak megszüntetését, ha azt rendeltetésszerű és biztonságos használatra nem alkalmas módon építették meg, vagy ezáltal idegen ingatlanban az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztető állapot keletkezett, d) az építmény jókarbantartására vonatkozó kötelezettség teljesítését, illetőleg az építmény felülvizsgálatát, szükség szerinti átalakítását, felújítását, helyreállítását vagy lebontását, ha annak állapota az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyezteti. (3) Az építésügyi hatóság megkeresésére az ingatlan-nyilvántartásba az (1)-(2) bekezdés szerint elrendelt jogerős és végrehajtható kötelezettséget be kell jegyezni. (4) Az építésügyi hatóság, amennyiben a végrehajtható kötelezettséget - annak nem teljesítése miatt a kötelezett terhére hatósági úton, a felmerülő költségeket megelőlegezve - maga végezteti el, a költségek erejéig, azok megtérítéséig az érintett ingatlanra jelzálogjogot jegyeztethet be az ingatlan-nyilvántartásba.

46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról (KTM rendelet)
5. § (1) Az építtető az építési, bontási, fennmaradási és a rendeltetés-módosítási (a továbbiakban: építési) jogosultságát a következő okiratokkal igazolhatja: a) saját tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében aa) a rendelet hatálya alá tartozó építési tevékenységek esetén az érintett telekre vonatkozó tulajdonjogát feltüntető ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lap három hónapnál nem régebbi hiteles másolatával, ab) jogerős hagyatékátadó végzéssel, ac) jogerős és végrehajtható bírósági vagy államigazgatási határozattal, illetőleg ad) a tulajdonjogának megszerzéséről szóló (ügyvéd által ellenjegyzett) szerződéssel, ae) haszonélvezettel terhelt ingatlan esetében a haszonélvező hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel; b) idegen tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében az a) pontban meghatározottakon túlmenően ba) az ingatlannal rendelkezni jogosult(ak) hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel, illetőleg bb) a kisajátítási eljárás útján megszerzett ingatlan birtokba adását vagy a kisajátítási határozat azonnali végrehajtását elrendelő határozattal; c) közös tulajdonban álló ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében - az a) pontban meghatározottakon túlmenően - a tulajdonostárs(ak) hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel; d) társasházi tulajdon esetében az erről szóló külön jogszabályban meghatározottak szerint.
9. § (1) A következő építési tevékenységek csak építési engedély alapján végezhetőek: a) építmény építése, bővítése, elmozdítása, kivéve:
16. § (1) Az építési engedélyt az elvégezni kívánt építési munka egészére kell kérni.
17. § Az építési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a) az építtető építési jogosultságát igazoló okiratot 1 példányban,
35. § (1) Ha csak építési engedély alapján végezhető építési tevékenységet építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően, illetőleg az építési engedélyhez nem kötött építési munkát a 9. § (4) bekezdésében meghatározott előírásoktól eltérően (a továbbiakban együtt: szabálytalanul) végezték el, az így megépített befejezett vagy befejezetlen építményre, építési tevékenységre az építtetőnek fennmaradási engedélyt kell kérnie. A fennmaradási engedély iránti kérelmet az építtető jogutódja is előterjesztheti.  (2) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez mindazokat a mellékleteket csatolni kell, amelyek az építési engedély iránti kérelemhez szükségesek lettek volna, továbbá, ha az építkezésnek volt felelős műszaki vezetője - annak hiányában építésügyi műszaki szakértő - szakvéleményét arról, hogy az építményt a vonatkozó szakmai, minőségi előírások megtartásával, szakszerűen építették meg és az a rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas.