Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2561/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása
A panaszos az ivóvíz–korlátozással, illetve a vezetékes vízszolgáltatással kapcsolatos panaszával fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. 
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált, a jogorvoslathoz való jog, valamint a jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult. 

A megállapított tényállás
A panaszos ingatlanát érintően a vízszolgáltatást – a felgyülemlett vízdíjtartozás miatt – az AQUA Szolgáltató Kft. megszüntette. A panaszos álláspontja szerint az elrendelt vízkorlátozás nem felelt meg a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV.5.) Korm. rendelet előírásainak. Jelenleg a 8 tagú család egy átalakított közkifolyóból nyeri a szükséges vizet.
A vízszolgáltatótól tájékoztatást kértem a panaszos család esetében fennálló tartozásról, arról, hogy milyen lehetőséget látnak a vezetékes ivóvíz–szolgáltatásba való visszakapcsolásra, valamint ennek anyagi vonzatáról. Választ vártam arra is, hogy a Kft. közvetlenül – esetleg az önkormányzattal együtt – milyen segítséget tud nyújtani a családnak a szolgáltatás visszaállítása érdekében.
A jegyzőjétől tájékoztatást kértem a panaszos család szociális körülményeiről és arról, hogy az önkormányzathoz küldött panaszbejelentésére történt–e valamilyen intézkedés. A panaszos és családja kérte–e és kapott–e az utóbbi két évben valamilyen támogatást, szociális juttatást az önkormányzattól. Választ vártam arra is, hogy az önkormányzat tud–e segítséget nyújtani a családnak a felhalmozódott vízdíj kiegyenlítésében, és a vezetékes ivóvíz–szolgáltatás visszakapcsolása érdekében.
Végezetül megkerestem a tisztifőorvost, hogy a panaszos bejelentésére az ÁNTSZ milyen intézkedést tett, a panaszos beadványára mikor, milyen tartalmú választ kapott. A jelenleg biztosított víznyerési lehetőség megfelel–e a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV.5.) Korm. rendelet előírásainak, illetve jelenleg a panaszos ügyében milyen eljárás van folyamatban. 
Az AQUA Szolgáltató Kft. válaszában közölte, hogy a panaszos vízdíjtartozásai a következők:
2004. évi 75.767.- Ft, 2005. évi 56.062.- Ft, 2006. évi 40.038.- Ft.
2005. november 3-án a 38/1995. (IV.5.) Korm. rendelet előírásai szerint szűkítő idom beépítésével vízkorlátozást hajtottak végre. A vízkorlátozásról jegyzőkönyv készült, amelyet az ott tartózkodó családtag aláírásával tudomásul vett. 2006. április 6-án a vízmérőhely ellenőrzésénél megállapították, hogy az megbontásra került, és a szűkítő idomot eltávolították. Az illetéktelen beavatkozásról jegyzőkönyvet vettek fel, a vízmérőt eltávolították, fogyasztóhely vezetékét lezárták. A fogyasztó részére a fenti Korm. rendelet szerint személyenkénti 50 liter/fő/nap közegészségügyi követelmények teljesítéséhez szükséges vízmennyiséget a közelben lévő földfeletti tűzcsapra szerelt kifolyócsapon keresztül biztosították. Minderről a fogyasztót levélben értesítették, amelyet a panaszos élettársa átvett.
2006. április 10-én ismételt ellenőrzést tartottak a fogyasztónál, melynek során megállapították, hogy a fogyasztó ismételten illegálisan beavatkozást követett el a meglévő és lezárt vízbekötésen. Az átalakítást lefényképezték és az ÁNTSZ Városi Intézete, valamint a Polgármesteri Hivatal értesítése mellett, az ő képviselőikkel együtt helyszíni bejárást tartottak, mely után jegyzőkönyvben rögzítették az ismételt illegális beavatkozást. Ezt követően az AQUA Szolgáltató Kft. az illegálisan beépített vezetéket eltávolította, és a vízbekötést átalakította olymódon, hogy a fogyasztó a későbbiekben ne tudja megismételni cselekedetét. A továbbiakban is – 2006. május 8-ig – a Munkácsy úti tűzcsapra szerelt kifolyócsapon biztosították az előírt vízmennyiséget. 2006. május 8-án – az ÁNTSZ Városi Intézetének kérésére – a tűzcsap mellé közfolyót szereltek fel, melyen a fogyasztó vizet vételezhet. A tűzcsap a fogyasztó vízmérő aknájától 140, a felszerelt közkút 142 fm távolságra van. 
Az ingatlan lakójának összesített vízdíjhátraléka: 171.867.- Ft, ezen felül az alábbi költségek merültek fel:
1. 2005. 11. 03. vízkorlátozás, szűkítő idom beépítésével:			    15.180 Ft + áfa 
2. 2006. 04. 07. vízbekötés átalakítása, vízmérő kiszerelése: 		    15.180 Ft + áfa
3. 2006. 04. 10. vízbekötés végleges átalakítása, flexibilis cső kiszerelése:    43.000 Ft + áfa
4.	2006. 05. 08. közkút elhelyezése vízvételezésre:			114.444.- Ft + áfa 
Műszaki beavatkozás összesen:                                                          bruttó 225.365.- Ft
A fogyasztó teljes tartozása tehát:				 	  bruttó 397.232.- Ft
Az érvényben lévő szabályozás értelmében a fogyasztó a teljes bruttó tartozásának kiegyenlítése után tudják az eredeti szolgáltatást visszaállítani. A vízszolgáltató a válaszában közölte, hogy a kialakult helyzet megoldása és a segítségnyújtás érdekében el tudnak tekinteni a felhalmozott kamatok, és esetlegesen a kihelyezett közkút költségeinek megtérítésétől, így ebben az esetben bruttó 259.899.- Ft tartozás kifizetése után visszaállítják az eredeti szolgáltatást. Arról is tájékoztatást kaptam, hogy az AQUA Szolgáltató Kft. tulajdonosa, a Mosonmagyaróvár Város, Hegyeshalom Nagyközség és Levél Község Önkormányzata.
Mosonmagyaróvár Város Önkormányzatának jegyzője a megkeresésemre közölte, hogy a panaszos ivóvízellátásával kapcsolatban nem kellett külön hatósági intézkedést tenni, mivel az AQUA Szolgáltató Kft. a vízellátást, a törvényben meghatározott módon és formában biztosította és biztosítja. 
A panaszos családjánál 2006. május 27-én (megkeresésemet követően) két alkalommal is megkíséreltek környezettanulmányt készíteni, azonban a családot nem találták otthon. A lakószomszédnál hagyott üzenetre még aznap délután telefonon jelentkezett az önkormányzatnál a panaszos élettársa azzal, hogy a család elzárkózik a környezettanulmány elvégzésétől, és nem kérnek az önkormányzattól segítséget.
A panaszos a két kiskorú gyermeke után korábban részesült rendszeres gyermekvédelmi támogatásban, azonban – mivel az éves felülvizsgálatkor, a felhívás ellenére sem szolgáltattak adatot a család jövedelmi viszonyairól – 2004–ben a támogatás folyósítását meg kellett szüntetni. Ezt követően (az elmúlt két évben) semmiféle szociális támogatást nem igényelt a család az önkormányzattól. Mivel az élettárs mereven elzárkózott nemcsak a környezettanulmány elvégzésétől, hanem az önkormányzati segítségtől is, támogatni a családot nem tudják. Ennek ellenére az adósságkezelési program lehetőségére felhívták figyelmüket, melynek keretében rendezhető lenne a vízdíjtartozásuk. A jegyző – a válaszlevéllel párhuzamosan – megkereste a Gyermekjóléti és Családsegítő Szolgáltató Központot (Mosonmagyaróvár, Vasutas u. 10. Tel: 216–198) is, hogy vegyék fel a kapcsolatot a panaszossal.
Az ÁNTSZ Mosonmagyaróvári Városi Intézete válaszában közölte, hogy 2005. szeptember 28-án érkezett intézetükhöz az AQUA Szolgáltató Kft. részéről az értesítés, miszerint szolgáltatási díjhátralék miatt a vízszolgáltató vállalat vízkorlátozást fog végrehajtani a jogszabály szerint a panaszosnál. Közvetlen közegészségügyi veszélyhelyzet, járványveszély nem lévén, az intézet a bejelentést tudomásul vette és kifogással nem élt. A bejelentésben az állt, hogy a vízkorlátozást 2005. 40–45. hetében foganatosítják.
A panaszos 2006. 04. 07–én (pénteki napon) panaszbejelentést tett intézetüknél: miszerint az AQUA Kft. ezen a napon 08,50 órakor a lakóhelyén – mérőóra leszerelés és vételezési pont megszüntetésének módszerével – a hálózati ivóvíz–szolgáltatást megszüntette. A lakóingatlanon 8 személy ivóvíz nélkül maradt. A napi vízszükségletet a szolgáltató a lakóingatlantól kb. 500 m-re lévő közkútról kívánja biztosítani.
Az AQUA Szolgáltató Kft. ezzel egy időben bejelentést tett intézetüknél, hogy a panaszos fogyasztóhelyén 2005. november 3-án foganatosított vízkorlátozáskor beszerelt szűkítő idomot illetéktelenül eltávolították, a vízellátó rendszerbe szabálytalanul beavatkoztak, ezzel veszélyeztették a vízellátórendszer biztonságos üzemét. 
Bejelentette továbbá, hogy az észlelést követően a fogyasztó vízbekötését megszüntették, és ezzel egy időben a Munkácsy utcai tűzcsapon – a lakóingatlantól számított 150 m-en belül – felszerelt vízvételi kifolyócsapon keresztül biztosítják az ivóvízellátást a lakók részére. Kérték egyúttal a történtek közegészségügyi kivizsgálását. 
2006. április 10-én (hétfőn) az intézet részvételével összevont helyszíni szemlét tartott az AQUA Kft. és az önkormányzati hatóság. A helyszínen, a fogyasztó vízóraaknájában ismételten illegális beavatkozást észleltek. Az ivóvíz–hálózati vezetéken történő bármilyen munkavégzés az üzemeltető kizárólagos joga, ilyen tevékenységet – a szolgáltatás biztonsága érdekében – csak érvényes egészségügyi könyvvel rendelkező alkalmazott végezhet. Az AQUA Kft. a szemlét követően megszüntette az illegális bekötést, és a korábban kijelölt vízvételi hely használatára szólította fel az ingatlan lakóit. A szemlén résztvevő hatóságok felszólították a helyszínen lévő fogyasztókat, hogy a jövőben tartózkodjanak a jogsértő magatartástól és felhívták figyelmüket az esetleges jogkövetkezményekre.
Az eljárás során megállapítható volt, hogy az AQUA Szolgáltató Kft. eleget tett a közműves ivóvízellátásról és közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendeletben foglaltaknak.
A többszörösen szabálytalankodó fogyasztók nem lettek kizárva a hálózati ivóvízellátásból, hiszen – az említett jogszabály szerint – lakóingatlanuktól 150 m-en belül gyakorlatilag korlátlan vízbeszerzési lehetőséget biztosítottak részükre, ráadásul méretlenül, díjmentesen.
Az ivóvízhez jutás ezen módja nyilvánvalóan kényelmetlen, kellemetlen, de közegészségügyi szempontból nem kifogásolható szükségmegoldás. A körülményekre tekintettel, közegészségügyi szabálysértési eljárást nem indítottak az ügyben. Ezt követően 2006. április 25-én a panaszos ügyéhez kapcsolódóan, az érintett ingatlanon élő további 6 lakó nevében A.P. beadványt nyújtott be intézetüknek, melyben a 38/1995. (IV.5.) Korm. rendeletre hivatkozva, kérte hatóságuk határozati intézkedését a vízszolgáltatás helyreállítására. Kifogásolta továbbá az ideiglenesen kiépített vízvételi hely műszaki állapotát, műszaki alkalmasságát, környezetét, balesetveszélyes használatát és nem utolsó sorban a lakóingatlantól való távolságát – mely szerinte több mint 150 m –, valamint a tűzcsap e célú felhasználásának jogszerűségét.
Megvizsgálva a körülményeket és a helyszínt – panaszának részben helyt adva – intézkedtek az AQUA Kft.-nél; szabályos közkifolyó telepítését és a környezet rendezését kérte az ÁNTSZ. Hivatalos nyilatkozatot kértek a közkifolyó és az ellátandó lakóingatlan távolságára vonatkozóan. A szolgáltató vállalat mindezek teljesítését vállalta.
2006. május 11-én – az ismételt helyszíni szemlén – szabályosan felszerelt, üzemképes, nyomókaros, közkifolyót találtak a korábban vízvételre kialakított tűzcsap mellett, rendezett környezetben, melynek csurgalékvíz-elvezetése a mellette lévő csapadékszikkasztó árokba történik.
Időközben megkapták az AQUA Szolgáltató Kft. írásbeli hivatalos nyilatkozatát is, miszerint a panaszolt lakóingatlan és a telepített közkifolyó közötti távolság 143 m, ezáltal a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV.5.) Korm. rendelet 9. § (3) bekezdése szerint „a közegészségügyi követelmények teljesítéséhez szükséges ivóvízellátás” biztosítottnak tekintendő. Az említett Korm. rendelet nem ad lehetőséget az ivóvízellátás eredeti állapotának visszaállítására vonatkozó utólagos közegészségügyi hatósági intézkedésre.
A tisztifőorvos válaszában közölte, hogy a panaszos vízkorlátozása ügyében az ő nevében és megbízásából eljáró A.P. tájékoztatása minden esetben szóban, részletesen és mindenre kiterjedően megtörtént az ügyet intéző közegészségügyi felügyelő részéről, tekintve, hogy a bejelentéseket minden esetben az illető személyesen adta át intézetükben.
Miután az ügyet – az esetleges újabb fejlemények bekövetkeztéig – lezártnak tekintik, 2006. május 24-i keltezéssel írásban is értesítették az ügyfeleket.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
A Víziközmű szolgáltató eljárása
A panasz vizsgálata során a panaszos beadványát maradéktanul megküldtem az AQUA Szolgáltató Kft.-nek, tekintettel arra, hogy a vízkorlátozáson túl a beadvány olyan információkat is tartalmazott, melyre mindenképpen reagálást vártam a Kft.-től. A panasz gyökere ugyanis – a panaszos álláspontja szerint – innen ered, azaz a vezetékes víz bevezetésének költségeivel kapcsolatos. A panasz a következőket tartalmazza: „1999-ben fordultam a Mosonmagyaróvári vízszolgáltatóhoz, az AQUA Kft.-hez, hogy a lakóingatlanomra a vezetékes ivóvízhálózat vételezési pontját építse ki. A Kft. helyiségében a kérést megtagadták azzal, hogy a gerincvezeték az utca túloldalán van, ami műszakilag lehetetlenné teszi a kérésem teljesítését, lévén, hogy a bekötővezeték létesítéséhez szükséges földmunkát cégük szolgáltatási körében nem végeznek. Felajánlották viszont, hogy „feketén”, számla és bizonylat nélkül létesítik a bekötővezetéket az ingatlanomra.” Az előkészületek a panaszos részéről megtörténtek, az AQUA Kft. munkatársai a munkálatokat elvégezték, „majd felvették az előre megbeszélt „fekete” munkadíjukat, és távoztak” – írja a panaszos. Amikor az utómunkálatok is megtörténtek, a panaszos kérte a mérőóra felszerelését, ekkor azonban a szolgáltató 80.000 Ft-os munkadíjat követelt a panaszostól. Tekintettel arra, hogy a munkáltatokat a panaszos már egyszer kifizette, megoldhatatlan feladatot jelentett az ismételt fizetés, ezért bírósághoz fordult. A vízhiány miatti körülmények a panaszos elmondása szerint tarthatatlanok voltak, de a bekötésre csak akkor kerülhetett sor, ha a peres eljárás megszűnik, ezért a pertől a panaszos visszalépett. Ezt követően 2002-ben került sor a bekötésre. A felvázolt témakörben a szolgáltatótól semmilyen reagálást nem kaptam, holott vártam volna a szolgáltatási igénybejelentő lap, vagy bármi más dokumentum alapján ennek kivizsgálását, és a vizsgálat alapján annak a magyarázatát, hogy a panaszban részletesen leírt események miként zajlottak a szolgáltató oldaláról. Mikor nyújtotta be a panaszos az igénybejelentését, milyen összegben és mikor történt a bekötés költségeinek kifizetése stb., és miként magyarázható a panaszos által leírt „feketén” megjelölésű vízbekötés. Magyarázatot, a vizsgálatról szóló tájékoztatást vagy akár cáfolatot nem kaptam.

Az ÁNTSZ eljárása
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a panaszos több ízben fordult az ÁNTSZ-hez, melyre csak a megkeresésemet követően, levél formájában kapott választ. Az ÁNTSZ úgy foglalta össze a panaszossal, illetve élettársával való kommunikálást, hogy részükről a tájékoztatás „minden esetben szóban, részletesen, és mindenre kiterjedően megtörtént”.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény azonban úgy rendelkezik, hogy a hatóság az ügy érdemében határozatot hoz, az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésekben pedig végzést bocsát ki (a továbbiakban együtt: döntés).
A közérdekű kérelmekkel, panaszokkal és bejelentésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2004. évi XXIX. törvény is úgy rendelkezik, hogy a panaszt és a közérdekű bejelentést a beérkezéstől számított harminc napon belül kell elbírálni. Ha az elbírálást megalapozó vizsgálat előreláthatólag harminc napnál hosszabb ideig tart, erről a panaszost (bejelentőt) a panasz (bejelentés) beérkezésétől számított tizenöt napon belül – az elintézés várható időpontjának egyidejű közlésével – tájékoztatni kell. Az eljárásra jogosult szerv a panaszost, illetőleg a közérdekű bejelentőt meghallgathatja, ha azt a panasz, illetőleg bejelentés tartalma szükségessé teszi. Az eljárásra jogosult szerv a vizsgálat befejezésekor a megtett intézkedésről vagy annak mellőzéséről – az indokok megjelölésével – köteles a panaszost, illetőleg a bejelentőt írásban vagy elektronikus úton haladéktalanul értesíteni. Az írásbeli értesítés mellőzhető, ha az elintézésről a jelen lévő panaszost, illetőleg bejelentőt szóban tájékoztatták és a tájékoztatást tudomásul vette. Az ÁNTSZ válaszában azonban arról nem számolt be, hogy a panaszos, illetve élettársa a szóbeli tájékoztatást, válaszadást tudomásul vette és nem kéri az írásbeli választ. A panaszos válaszlevelet – nem határozatot – pedig csak a vizsgálat megindítását követően kapott az ÁNTSZ-től, melyben igyekeztek meggyőzni, hogy a vonatkozó kormányrendelet szerint mindenben megfelelően jártak el. A válaszlevél tartalmazza a hatóság helyszíni észleléseit, megállapításokat, a panaszos által végzett beavatkozás minősítését, és végül a nyomatékos felhívást, hogy a jövőben tartózkodjon a hasonló tevékenységtől.
Az eljárás során a panaszos mindezzel ellentétes álláspontot képvisel, továbbra nem tudja elfogadni a szolgáltató intézkedését, és a tisztifőorvos szóbeli, későbbi írásbeli válaszát. A panaszos beadványaira reagáló hatósági határozat elmaradása következtében elmaradt a panaszos ügyében a meggyőző hatósági álláspont közlése, és ugyanezen okból a panaszos –esetleges további kifogása esetén – nem élhetett a jogorvoslat lehetőségével.
Példaként említem, hogy egy hasonló ügyben történt panasz kapcsán az illetékes ÁNTSZ a működésükről szóló 1991. évi XI. törvény, valamint a vonatkozó végrehajtási rendelet szerint a sérelmezett vízkorlátozás ügyben határozattal döntött, és rámutatott, hogy a vízellátást miként kell megoldani. A döntés során hivatkoztak közműves ivóvízellátásról szóló kormányrendeletre is, melyben utaltak a vízvételi lehetőség távolságára, mennyiségére stb., tehát a döntéssel olyan helyzetbe hozták a panaszost, hogy minden jogszabályi előírást ismerjen, és tájékoztatták a további jogorvoslat lehetőségéről. A vizsgált esetben a döntés hiánya a panaszost meggyőzni nem tudta, mivel az ő álláspontja szerint a vízvételi lehetőség nem felelt meg a jogszabályi előírásoknak. Arra is kell utalnom, hogy ezt a szolgáltató és az egészségügyi hatóság is észlelte, mert a lezárást követően a szolgáltató módosította a panaszos részére biztosított vízvételi lehetőséget.
A határozathozatal és a jogorvoslat biztosítása mellett a panaszos szempontjából a legfontosabb az lenne, ha a vízszolgáltató segítségével és az önkormányzat adósságkezelési programjának igénybevételével ismételten visszakerülhetne a vezetékes vízszolgáltatásba, és a lakásában vehetné igénybe a szolgáltatást. Ennek elősegítése érdekében továbbra is kérem a jegyző segítő kezdeményezését.
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII.15.) határozatában kifejtette, hogy az „Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. (…) A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon.”
A vizsgálatban megállapítottam, hogy az ÁNTSZ Mosonmagyaróvári Városi Intézete a vízkorlátozással kapcsolatos ügyben a benyújtott kérelem elbírálásának és a határozat meghozatalának elmulasztásával az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz, tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott.
Megállapítom továbbá, hogy az AQUA Szolgáltató Kft.-hez intézett megkereséseimhez mellékelt panaszbeadvány egy részére vonatkozó válasz mellőzése sérti az országgyűlési biztosnak az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény 1993. évi LIX. törvény 18. §–ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal a jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz.

Kezdeményezés 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem az ÁNTSZ Mosonmagyaróvári Városi Intézetének tisztifőorvosát, hogy a panaszost érintő vízkorlátozással kapcsolatos ügyben határozattal döntsön, és erről az érdekeltet értesítse.
Kérem az AQUA Szolgáltató Kft. ügyvezető igazgatóját, hogy a megválaszolatlanul maradt vízbekötési körülményekre reagáljon, és a megfelelő dokumentumok másolatával (szolgáltatási igénybejelentő) tájékoztasson a közszolgáltatás időbeni kezdeményezéséről, létrejöttének időpontjáról, valamint minden olyan adatról, amely a vizsgálati jelentésben felvázolt panaszra vonatkozik.
Kérem a tisztifőorvost és az ügyvezető igazgatót, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjukról és a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.
A vizsgálati jelentést tájékoztatás és esetleges segítségnyújtás céljából megküldöm a Mosonmagyaróvár Város Önkormányzat jegyzőjének.

Budapest, 2006. július 17.
Lenkovics Barnabás sk.

Melléklet: Az ügy jogszabályi háttere
38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről
9. § (1) Ha a fogyasztó a díjat a szerződésben rögzített feltételek szerint nem fizeti meg a mulasztásnak az e rendeletben meghatározott következményeire a szolgáltató - az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) területileg illetékes intézetének egyidejű értesítése mellett - fogyasztó figyelmét felhívja. (2) A szolgáltató a szolgáltatást a létfenntartáshoz, a közegészségügyi és tűzvédelmi követelmények teljesítéséhez, valamint az egészségügyi és gyermekintézmények ellátásához szükséges ivóvízellátás, továbbá a szennyvízelvezetésre irányuló szolgáltatás kivételével, az illetékes ÁNTSZ-nek az intézkedés bevezetését nyolc nappal megelőző értesítése mellett, az ÁNTSZ-nek az értesítésben foglaltakkal ellentétes állásfoglalása hiányában a) időben és mennyiségben korlátozhatja, b) kizárólag termelési célú ivóvíz-felhasználásnál szüneteltetheti, illetve három hónapon túli díjtartozás esetén további harmincnapos határidővel a szolgáltatási szerződést felmondhatja. (3) A közegészségügyi követelmények teljesítéséhez szükséges ivóvízellátás akkor biztosított, ha az ivóvízellátás legalább 50 l/fő/nap mennyiségben, négy emeletnél nem magasabb lakóépület esetén legfeljebb 150 m távolságon belüli, négy emeletnél magasabb lakóépületben pedig négy emeletnél nem nagyobb szintkülönbséggel járó vízvételezési lehetőséggel (közkifolyóról, tűzcsapról, szállított vízből) adott. (4) A díjhátralék megfizetésének igazolásától számított öt naptári napon belül a szolgáltatónak a (2) bekezdés a)-b) pontja szerinti intézkedéseket meg kell szüntetnie. (5) Az ÁNTSZ-nek a (2) bekezdés szerinti, az értesítésben foglaltakkal ellentétes állásfoglalása hiányában a szolgáltató a bekötővezetéket leszűkítheti, lezárhatja. (6) A szolgáltató a szolgáltatást a fogyasztó kérésére is szüneteltetheti, illetőleg megszüntetheti. Ennek költségei - ideértve a szolgáltatás újraindításának, továbbá a (2) és (4) bekezdés szerinti intézkedésnek a költségeit is - a fogyasztót terhelik.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
71. § (1) A hatóság - a (4) és (5) bekezdésben meghatározott kivétellel - az ügy érdemében határozatot hoz, az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésekben pedig végzést bocsát ki (a továbbiakban együtt: döntés). (2) Jogszabály úgy rendelkezhet, hogy ha az ügyfél kérelme (bejelentése) jog megszerzésére irányul, és a hatóság az előírt határidőn belül nem hoz határozatot - feltéve, hogy az ügyben nincs ellenérdekű ügyfél -, az ügyfelet megilleti a kérelmezett jog gyakorlása. (3) Jogszabály által meghatározott esetben egyszerűsített határozat hozható, ha a hatóság a kérelemnek helyt ad, és az ügyben nincs ellenérdekű ügyfél. (4) A (2) bekezdésben szabályozott esetekben a megszerzett jogot rá kell vezetni a kérelemre, továbbá - kérelemre - annak az ügyfél birtokában levő másolati példányára, vagy a hatóságnál levő példányról az ügyfél részére másolatot kell kiadni. (5) Jogszabály lehetővé teheti, hogy a hatóság mellőzze a határozathozatalt, ha az eljárás pénzbeli ellátás jogszabályban meghatározott mértékre történő emelésére irányul. Ez a szabály egyedi hatósági ügyben indult eljárásra nem alkalmazható.
72. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell a) az eljáró hatóság megnevezését, az ügy számát és ügyintézőjének nevét, b) a jogosult vagy kötelezett ügyfél nevét (megnevezését) és lakóhelyét (székhelyét vagy telephelyét) vagy tartózkodási helyét (szálláshelyét), c) az ügy tárgyának megjelölését, d) a rendelkező részben da) a hatóság döntését, továbbá a fellebbezés (keresetindítás), illetve a fellebbezés elektronikus úton való benyújtásának lehetőségéről való tájékoztatást, db) a szakhatóság megnevezését és állásfoglalását, dc) az ügyfélnek, valamint az eljárás egyéb résztvevőinek járó költségtérítés, illetve munkadíj összegéről szóló rendelkezést, ha annak megállapítása nem külön végzésben történt, dd) az eljárási költségek viseléséről szóló döntést, de) a kötelezettség teljesítésének határnapját vagy határidejét és az önkéntes teljesítés elmaradásának jogkövetkezményeit, df) a határozatban megállapított fizetési kötelezettség és a fellebbezési illeték elektronikus úton való megfizethetőségéről szóló tájékoztatást, e) az indokolásban ea) a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat, eb) az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait, ec) a mérlegelési, méltányossági jogkörben hozott határozat esetén a mérlegelésben, a méltányossági jogkör gyakorlásában szerepet játszó szempontokat és tényeket, ed) a szakhatósági állásfoglalás indokolását, ee) az eljárás során alkalmazott lefoglalás indokait, ef) azokat a jogszabályhelyeket, amelyek alapján a hatóság a határozatot hozta, eg) a hatóság hatáskörét és illetékességét megállapító jogszabályra történő utalást, f) a döntéshozatal helyét és idejét, a döntés kiadmányozójának a nevét, hivatali beosztását, g) a döntés kiadmányozójának aláírását és a hatóság bélyegzőlenyomatát, elektronikus dokumentum formájában kiadott döntés esetén a minősített elektronikus aláírást. (4) A kérelemnek teljes egészében helyt adó elsőfokú döntés esetén, ellenérdekű ügyfél hiányában mellőzhető a döntésből az indokolás és a jogorvoslatról szóló tájékoztatás, valamint az egyezséget tartalmazó vagy jóváhagyó döntés esetén az indokolás. (5) A kizárólag valamely eljárási cselekmény időpontját meghatározó végzésből mellőzhető az indokolás. (6) Az indokolás mellőzhető, ha az késleltetné a döntés meghozatalát és a késedelem életveszéllyel vagy súlyos kárral fenyegető helyzet kialakulásához vezethet. Ebben az esetben a döntés meghozatalától számított öt napon belül meg kell küldeni az indokolást az ügyfél részére. A jogorvoslat igénybevételének határidejét az indokolás kézbesítésének napjától kell számítani.

2004. évi XXIX. törvény az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról
141. § (1) Az állami és helyi önkormányzati szervek a panaszokat és a közérdekű bejelentéseket e törvény szerint kötelesek elintézni. (2) A panasz olyan kérelem, amely egyéni jog- vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul, és elintézése nem tartozik más - így különösen bírósági, államigazgatási - eljárás hatálya alá. (3) A közérdekű bejelentés olyan körülményre hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása, illetőleg megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja. A közérdekű bejelentés javaslatot is tartalmazhat. (4) Panasszal és a közérdekű bejelentéssel bárki - szóban, írásban vagy elektronikus úton - fordulhat a tárgykörben eljárásra jogosult szervhez. A szóbeli bejelentést az eljárásra jogosult szerv köteles írásba foglalni. (5) Ha a panaszt, illetőleg a közérdekű bejelentést nem az eljárásra jogosult szervhez tették meg, azt nyolc napon belül oda át kell tenni. Az áttételről a bejelentőt egyidejűleg értesíteni kell.
142. § (1) A panaszt és a közérdekű bejelentést a beérkezéstől számított harminc napon belül kell elbírálni. (2) Ha az elbírálást megalapozó vizsgálat előreláthatólag harminc napnál hosszabb ideig tart, erről a panaszost (bejelentőt) a panasz (bejelentés) beérkezésétől számított tizenöt napon belül - az elintézés várható időpontjának egyidejű közlésével - tájékoztatni kell. (3) Az eljárásra jogosult szerv a panaszost, illetőleg a közérdekű bejelentőt meghallgathatja, ha azt a panasz, illetőleg bejelentés tartalma szükségessé teszi. (4) Az eljárásra jogosult szerv a vizsgálat befejezésekor a megtett intézkedésről vagy annak mellőzéséről - az indokok megjelölésével - köteles a panaszost, illetőleg bejelentőt írásban vagy elektronikus úton haladéktalanul értesíteni. (5) Az írásbeli értesítés mellőzhető, ha az elintézésről a jelen lévő panaszost, illetőleg bejelentőt szóban tájékoztatták, és a tájékoztatást tudomásul vette. (6) A korábbival azonos tartalmú, ugyanazon panaszos, illetőleg bejelentő által tett ismételt, továbbá a névtelen bejelentés vizsgálata mellőzhető. (7) A panasz vizsgálata mellőzhető a (6) bekezdésében említett eseteken kívül akkor is, ha a panasztevő a sérelmezett tevékenységről (mulasztásról) való tudomásszerzéstől számított hat hónap után terjesztette elő a panaszát. A tudomásszerzéstől számított egy éven túl előterjesztett panaszt érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani.
143. § (1) A panasz, illetőleg a közérdekű bejelentés alapján - ha alaposnak bizonyul - gondoskodni kell a) a jogszerű, illetőleg a közérdeknek megfelelő állapot helyreállításáról vagy az egyébként szükséges intézkedések megtételéről; b) a feltárt hibák okainak megszüntetéséről; c) az okozott sérelem orvoslásáról, továbbá d) indokolt esetben a felelősségre vonás kezdeményezéséről. (2) A panaszost, illetőleg a bejelentőt - a (4) bekezdésben foglaltak kivételével - nem érheti hátrány a panasz, illetőleg a közérdekű bejelentés megtétele miatt. (3) A panaszos, illetőleg a közérdekű bejelentést tevő személyes adatai - a (4) bekezdésben foglaltakon túlmenően - csak a bejelentés alapján kezdeményezett eljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező szerv részére adhatóak át, amennyiben e szerv annak kezelésére törvény alapján jogosult, vagy az adatai továbbításához a bejelentő egyértelműen hozzájárult. A bejelentő adatai egyértelmű hozzájárulása nélkül nem hozhatók nyilvánosságra. (4) Ha nyilvánvalóvá vált, hogy a bejelentő rosszhiszeműen járt el, és ezzel bűncselekményt vagy szabálysértést követetett el; másnak kárt vagy egyéb jogsérelmet okozott, adatai az eljárás kezdeményezésére, illetőleg lefolytatására jogosult szerv vagy személy részére átadhatóak.