Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 2532/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
Az Országgyűlési Biztosok Hivatalához érkezett beadványban a panaszosok előadták, hogy a Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Óvodája, Általános Iskolája, Szakiskolája, Diákotthona, Tanulási Képességet Vizsgáló I. sz. Szakértői és Rehabilitációs Bizottsága, Egységes Pedagógiai Szakszolgálat és Gyermekotthonában (a továbbiakban: intézmény) 2005. november 14-én az egyik gyermekfelügyelő – az intézmény igazgatójának utasítására történt boxmeccsen – súlyosan bántalmazott egy gyermekvédelmi gondoskodásban lévő, középsúlyos értelmi fogyatékos, magatartászavaros 16 éves gondozottat. Az eset vizsgálatára a Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat főjegyzője (a továbbiakban: főjegyző) törvényességi vizsgálatot, a Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság pedig súlyos testi sértés bűntettének megalapozott gyanúja miatt nyomozást rendelt el. 
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a gyermeki jogok sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. 
A főjegyzőtől a törvényességi vizsgálat, a rendőrfőkapitánytól pedig a nyomozás eredményéről – a vonatkozó dokumentumok másolatának megküldésével egyidejűleg – tájékoztatást kértem.

Előzmények
U. L.-t és testvérét a szülők italozó életmódja és a gyermekek bántalmazása miatt emelték ki a családjukból. A testvérek 2002. óta nevelkednek a vizsgált intézményben. A szülők az elmúlt években életmódjukon nem változtattak, a gyermekeknek esélyük sincs arra, hogy vér szerinti családjukba hazakerüljenek.
U. L.-val agresszív viselkedése miatt folyamatosan problémák voltak. A 2005 augusztusában készült pszichológiai vélemény szerint: „Az intézményben való tartózkodása óta fokozott agresszivitás jellemzi, ami miatt kórházi kivizsgálásra is sor került. Magatartási problémái miatt folyamatos gyógyszeres kezelés alatt áll.”
U. L. 2005 augusztusában súlyosan bántalmazta az intézmény egyik gyermekgondozóját, ezért az igazgatónő feljelentetést tett ellene a Kecskeméti Rendőrkapitányságon.
Kiskunhalas Város Gyámhivatala U. L. átmeneti nevelésbe vétele fenntartásának szükségességét 2005 szeptemberében vizsgálta felül. Az eljárás során a gyámhivatal beszerezte a gyermekről készített helyzetértékelést, a szülők lakóhelye szerint illetékes gyermekjóléti szolgálat családgondozójának tájékoztatását, a gyermekről készített pedagógiai véleményeket, a Gyermekjóléti Központ javaslatát, meghallgatta a gyermek édesanyját. A gyámhivatal a rendelkezésére álló, egybehangzó szakvélemények alapján – a gyám és a gondozási hely változatlanul hagyásával – 100.109-32/2005. számú, 2005. szeptember 12-én kelt határozatával U. L. átmeneti nevelésbe vételét fenntartotta.
Az intézmény igazgatója 2005. szeptember 16-án faxon tájékoztatta a megyei közgyűlés elnökét arról, hogy U. L. egy közel 10 kg-os lépcsődarabot dobott a tornateremben tartózkodó 6-7 éves gyermekek közé. Súlyosabb sérülés nem történt. U. L. tettét azzal indokolta, hogy a kicsik zajongása zavarta őt a rádióhallgatásban. U. L.-t hétvégére a pszichiátriai osztály befogadta. Az igazgatónő az eseményről tájékoztatta a gyermek gyámját és jelezte azt is, hogy szükséges U. L. gondozási helyének megváltoztatása, amihez a közgyűlés elnökének és a humánpolitikai osztály vezetőjének segítségét kérte. 
A gyermekről 2005. november 9-én magán elmeorvos által készített szakértői lelet és vélemény azt tartalmazta, hogy U. L. elhelyezése, kisebb, családias jellegű intézménybe javasolt.

A megállapított tényállás
2005. november 14-én, a késő délutáni órákban U. L. összeverekedett az egyik társával, majd az őt számonkérő gyermekfelügyelőre támadt. A gyermekfelügyelő az eseményt jelezte az intézmény igazgatójának. Az igazgató – a gyermek tiltakozása ellenére – elrendelte, hogy a gyermekfelügyelő és U. L. a tornateremben, boxmeccs keretében mérje össze erejét. Az igazgatónő állítása szerint a mérkőzést pedagógiai célból rendelte el, ezzel kívánta az agresszív fiút megtörni. A meccsen a gyermek, az igazgatónő és a gyermekfelügyelő volt jelen. A meccs után az igazgatónő, már a többi gondozott jelenlétében kihirdette, hogy a gyermekfelügyelő győzött. U. L. arca a meccs során megsérült, szemei véraláfutásosak lettek, vért hányt. Az eseményről a gyermekjogi képviselőt egy magát meg nevező személy  november 15-én telefonon értesítette. A gyermekjogi képviselő a gyermek gyámját tájékoztatta a fiatalkorúval történtekről. A gyám és a gyermekjogi képviselő még aznap felkeresték a gyermekotthonban U. L.-t, kórházba vitték, látleletet vetettek fel. Az orvosi vélemény szerint a sérülés nyolc napon belül gyógyuló volt.  A gyermek gyámja ismeretlen tettes ellen feljelentést tett a rendőrségen.
A történteket az igazgató és a gyermekjogi képviselő is jelentette a fenntartónak. 
A megyei főjegyző november 16-án – azonnali – törvényességi ellenőrzést rendelt el.
Az ellenőrzést végzők november 16-án és 17-én meghallgatták az intézmény igazgatóját, igazgatóhelyettesét, a kollégium vezetőjét, az intézményben dolgozó két ápolónőt, a gyermekkel boxoló gyermekfelügyelőt, a gyermek hivatásos gyámját, a gyermekjogi képviselőt, a gyermeket, a gyermek osztályfőnökét és két nevelőt. Az elhangzottakról jegyzőkönyvet vettek fel.

A törvényességi ellenőrzésről készült jelentés összegzése szerint az eseménnyel kapcsolatban felmerült – a közalkalmazotti jogviszonyból eredő lényeges kötelezettség vétkes megszegése miatt – az intézményvezető és a gyermeket bántalmazó gyermekfelügyelő fegyelmi felelősségre vonásának szükségessége. A jelentés tartalmazta azt is, hogy U. L. korához és állapotához igazodó gondozása, nevelése, egészséges személyiségfejlődése érdekében szükséges a gyermek gondozási helyének megváltoztatása.
Kiskunhalas Város Gyámhivatala 100.109-47/2005. számú. 2005. december 2-án kelt határozatával U. L.-t a hajósi Haynald Gyermekotthon 4. számú speciális lakásotthonába helyezte.
A Bács-Kiskun Megyei Közgyűlés 192/2005. (XII. 2.) Kgy. határozatával fegyelmi eljárást rendelt el az intézmény igazgatójával szemben. Tekintettel arra, hogy az igazgatónő ellen büntetőeljárás is indult, annak jogerős befejezéséig a megyei közgyűlés 8/2006. (II. 17) Kgy. határozatával a fegyelmi eljárást felfüggesztette.
Az intézmény vezetője 2006. április 26-án magasabb vezetői beosztásáról lemondott. A Bács-Kiskun Megyei Közgyűlés a lemondást 73/2006. (V. 5.) Kgy. határozatával elfogadta, az intézmény vezetésével az igazgatóhelyettest megbízta, az igazgatói állás betöltésére pályázatot írt ki.
A Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság Kecskeméti Rendőrkapitánysága az U. L.-val boxoló gyermekfelügyelőt kényszerítés bűntette és könnyű testi sértés vétségének gyanúja miatt gyanúsítottként hallgatta ki. Az igazgatónőt mindkét bűncselekmény felbujtójaként ugyancsak gyanúsítottként hallgatták ki. A rendőrség a nyomozás iratait 2006. április 28-án vádemelési javaslattal küldte meg a Kecskeméti Városi Ügyészségnek. 

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

Alkalmazott jogszabályok
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
6. § (5) A gyermeknek joga van emberi méltósága tiszteletben tartásához, a bántalmazással - fizikai, szexuális vagy lelki erőszakkal -, az elhanyagolással és az információs ártalommal szembeni védelemhez. A gyermek nem vethető alá kínzásnak, testi fenyítésnek és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetésnek, illetve bánásmódnak.
58. § (1) A speciális gyermekotthon vagy a gyermekotthon speciális csoportja az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, illetve pszichoaktív szerekkel küzdő gyermekeknek nyújt gondoskodást, szocializációt és reszocializációt, valamint habilitációt és rehabilitációt.
79. § (1) A gyámhivatal az átmeneti nevelésbe vétel fennállásának szükségességét a gyám, a hivatásos gyám, a nevelőszülő vagy intézmény, valamint a vér szerinti családot gondozó gyermekjóléti szolgálat és a területi gyermekvédelmi szakszolgálat tájékoztatása, illetve javaslata, továbbá, ha szükséges a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság szakvéleménye alapján évente - a három éven aluli gyermek esetében félévente - felülvizsgálja. A felülvizsgálat eredményeképpen a gyámhivatal dönt az egyéni elhelyezési terv, illetve a gondozási hely fenntartásáról vagy módosításáról, továbbá - a feltételek fennállása esetén - a szülői felügyelet megszüntetése iránti per indításáról vagy, ha ez nem szükséges, a gyermek örökbefogadhatónak nyilvánításáról, vagy az átmeneti nevelés megszüntetéséről.
82. § (1) A gyámhivatal az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és tartós nevelésbe vétel iránti eljárással érintett gyermek gondozási helyét - a gyermek és az átmeneti nevelésbe vett gyermek szülőjének meghallgatása után - a (6) bekezdésben meghatározott megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság, valamint a 132. § (1) bekezdésében meghatározott szerv vagy személy szakvéleményének segítségével határozza meg.
83. § (1) A gyámhivatal a nevelésbe vétel évenkénti - a három éven aluli gyermek esetében félévenkénti - felülvizsgálata során dönt az egyéni elhelyezési terv fenntartásáról vagy módosításáról, illetve a gyermek gondozási helyének esetleges megváltoztatásáról, melyhez szükség szerint kikéri a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleményét. (2) Az évenkénti felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy a gyermek egyéni szükségleteinek megfelelő-e az addig nyújtott ellátási forma, valamint az egyéni elhelyezési terv. (3) A gyámhivatal a gyermek gondozási helyét hivatalból vagy kérelemre megváltoztatja, ha a) azok a körülmények, amelyekre elhelyezési döntését alapozta később lényegesen megváltoztak, b) a kijelölt gondozási hely a gyermek érdekével ellentétes, (4) A gyámhivatal a gyermek gondozási helyét azonnali hatállyal megváltoztatja, ha a gyermek érdekét korábbi gondozási helye súlyosan veszélyezteti. (5) A gyám (hivatásos gyám) felmentése vagy elmozdítása esetén a gyámhivatal egyidejűleg új gyámot (hivatásos gyámot) rendel és - szükség esetén - meghatározza a gyermek új gondozási helyét.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
105/A. § (1) A gyámhivatal a gyermek gondozási helyét kérelemre, valamint a nevelésbe vétel évenkénti - a 3 éven aluli gyermek esetében félévenkénti - felülvizsgálata során hivatalból megváltoztathatja. A gyámhivatal a kérelemre indult eljárást felülvizsgálatnak minősítheti. (2) A gondozási hely megváltoztatását kérheti a gyermek, a szülő, a gyermek gyámja, gondozója, a nevelőszülői hálózat működtetője, valamint kezdeményezheti a gyermekjogi képviselő és a területi gyermekvédelmi szakszolgálat. (3) A gyámhivatal a gondozási hely megváltoztatásához javaslatot kér a gyermekvédelmi szakszolgálattól azzal, hogy vizsgálata során véleményezze - a Gyvt. 83. §-ának (3)-(4) bekezdése figyelembevételével - a gyermek gondozási helyét is. (8) Ha a gyermek nevelését, ellátását gondozási helye súlyosan veszélyezteti és az eljárás lefolytatásából adódó késedelem sérti a gyermek érdekeit, a gyámhivatal soron kívül dönt a gyermeknek a legközelebbi ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermekek ellátását biztosító nevelőszülőnél, ha ez nem lehetséges, az erre kijelölt gyermekotthonban való elhelyezéséről és hivatásos gyámot rendel [Gyvt. 83. § (4) bek.].

A vizsgálat megállapításai
U. L. 2002-ben került az intézménybe. Ahogyan azt a 2005 augusztusában kelt pszichológiai vélemény is rögzíti, az intézményben való tartózkodása alatt agresszívabbá vált, magatartási problémáit csak folyamatos gyógyszeres kezeléssel lehetett némileg kezelni. Az egyik gyermekgondozó bántalmazása után az intézmény vezetője feljelentést is tett ellene. Ilyen előzmények alapján U. L. átmeneti nevelésbevételének felülvizsgálata során célszerű lett volna a megyei szakértői bizottság véleményét kérni arról, hogy a gyermek súlyos magatartás zavarai miatt nem szorul-e speciális ellátásra, de ez elmaradt, illetve csak később került rá sor. Amikor a szakemberek egybehangzóan U. L. gondozási helyének változatlan hagyását javasolták, a gyámhivatal  ennek figyelembevételével hozta meg döntését. Az intézmény vezetője a felülvizsgálat eredményeként született határozat után néhány nappal tájékoztatta a közgyűlés elnökét és a gyermek gyámját arról, hogy U. L. ismét agresszívan viselkedett, pszichiátriai osztályon kezelik, szükségesnek tartja gondozási helyének megváltoztatását.  
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok szerint U. L. gondozási helyének megváltoztatása tárgyában csak a 2005. november 14-i boxmeccs után kezdődött meg az eljárás. 
Megállapítottam, hogy U. L. éveken keresztül nem az állapotának megfelelő gondozási intézményben volt elhelyezve, így magatartási problémái kezeletlenek maradtak. Mindez visszásságot okozott a gyermek lehető legmagasabb szintű, testi, lelki egészséghez, továbbá őt az állam és a társadalom részéről megillető megfelelő szintű testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemmel összefüggésben.
A vizsgálatom során feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok elkerülése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján 
kezdeményezem:
– a Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Óvodája, Általános Iskolája, Szakiskolája, Diákotthona, Tanulási Képességet Vizsgáló I. sz. Szakértői és Rehabilitációs Bizottsága, Egységes Pedagógiai Szakszolgálat és Gyermekotthona mindenkori igazgatójánál, hogy ha megítélése szerint az intézményben elhelyezett gyermeknél felmerül a speciális ellátás szükségessége, kezdeményezze a gyermek szakértői bizottság általi személyiségvizsgálatát. 
Vizsgálatom során megállapítottam azt is, hogy a gyermek boxmeccsre kényszerítése és bántalmazása sértette emberi méltóságához, továbbá kiemelt védelemhez való jogát.
A megyei főjegyző az eseményről való tudomásszerzést követően azonnal elrendelte a törvényességi ellenőrzést és annak eredményeként megállapította az intézmény vezetője és a gyermeket bántalmazó gyermekfelügyelő fegyelmi felelősségre vonásának szükségességét. Az intézmény vezetője magasabb vezetői beosztásáról a fegyelmi eljárás lefolytatása előtt lemondott. A Kecskeméti Rendőrkapitányság a nyomozást lefolytatta, a nyomozás iratait vádemelési javaslattal továbbította a Kecskeméti Városi Ügyészségnek. Tekintettel arra, hogy az intézmény fenntartója és a rendőrség a szükséges intézkedéseket megtette, országgyűlési biztosi intézkedést nem tartottam szükségesnek. 

Budapest, 2006. november 8.

Takács Albert sk.