Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2487/2006. számú ügyben

Előadó: Kasztovszkyné Dr. Szűcs Éva
A vizsgálat megindulása
A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a 2006. évi országgyűlési választások első fordulójában a budapesti tartózkodási helye szerinti szavazó körzetben nem tudta leadni szavazatát. A panaszos a szavazás napján lakcímétől távol tartózkodott, ezért levélben a lakcíme szerinti helyi választási iroda vezetőjétől igazolás kiadását kérte az általa megjelölt budapesti címre. Az igazolást a választás napjáig nem kapta meg postai úton, amely miatt nem szavazhatott.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény alapján a választójog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam. Vizsgálatom során, rövid úton konzultáltam a panaszos állandó lakcíme szerinti helyi választási iroda vezetőjével.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Egyéb kapcsolódó jogszabályok
1997. évi C. törvény a választási eljárásról szóló (Vet.)
60/2005. (XII. 21.) BM rendelet az 1997. évi C. törvény végrehajtásáról
79/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet a postai szolgáltatások ellátásáról és minőségi követelményeiről

A megállapított tényállás
A panaszos által közölt adatok szerint a K. településen lévő állandó lakcímétől távol tartózkodott az országgyűlési képviselői választások napján (2006. április 9-én). Az állandó lakhelye szerinti települési önkormányzat jegyzőjétől előzetesen igazolást kért azért, hogy a tartózkodási helye szerinti szavazó körzetben – az igazolás bemutatása mellett – szavazhasson. A Budapest Sz. utcában lévő címre a panaszos az igazolás megküldését levélben kérte. Mivel az irat a választások előtti héten sem érkezett meg a budapesti címre, a panaszos tájékoztatást kért a település polgármesteri hivatalától, majd a budapesti kerület postahivatalától.
A kapott tájékoztatás szerint az igazolást a polgármesteri hivatalnál, ajánlott küldeményként adták fel a budapesti címre 2006. március 23-án, a küldemény ragszáma: RL 38610004558415 volt. A postai küldeményt a postás, levélszekrény útján kézbesítette a címre. A panaszos azonban a küldeményt a levélszekrényében nem találta meg.
Az Országos Választási Hivatalban arról tájékoztatták a panaszost, hogy újabb igazolást számára nem adhatnak ki, mert a választási törvény ezt nem teszi lehetővé. A település önkormányzatának jegyzőjétől kapott információim megerősítették a panaszos állításait, illetőleg a jegyző arról is tájékoztatott, hogy a polgármesteri hivatal saját maga is kerestette az eltűnt küldeményt a postai szolgáltatónál. Jelentésem elkészítésének időpontjáig a postai szolgáltatótól érdemi válasz nem érkezett a polgármesteri hivatalhoz.

A vizsgálat megállapításai
A Magyar Köztársaság Alkotmányában biztosított általános és egyenlő választójog gyakorlásáról szóló eljárási szabályokat az Országgyűlés az 1997. évi C. törvényben (Vet.) alkotta meg. A Vet.-ben foglalt felhatalmazás alapján – a Vet.-nek az országgyűlési képviselők választásán történő – végrehajtásáról a 60/2005. (XII. 21.) BM rendelet (R.) rendelkezik. A Vet. 35. § (1), (3) bekezdései szerint – többek között – a választások előkészítésével, szervezésével, lebonyolításával összefüggő állami feladatot ellátó szervek a választási irodák. A helyi és az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda vezetője az illetékes jegyző, a területi választási iroda vezetője a főjegyző. A Vet. 38. § (1) bekezdésben felsorolt feladatoknak megfelelően a választási iroda – egyéb más feladatai mellett – ellátja a belügyminiszter rendeletében meghatározott további feladatait is.
A Vet. 12.-13. §-aiban foglaltak alapján a választójoggal rendelkező nagykorú polgároknak – az azonosításukra alkalmas – adatait a névjegyzék tartalmazza, amelyet a helyi választási iroda vezetője állít össze és azon a változásokat folyamatosan átvezeti.
A Vet. 89. §-ában határozta meg a jogalkotó a választójog gyakorlásának egyik törvényi biztosítékát, amely az igazolás jogintézményéhez fűződik. E szerint az a választópolgár, aki a szavazás napján lakcímétől távol, de Magyarország területén tartózkodik – a lakcíme szerint illetékes helyi választási iroda vezetőjétől kért igazolással – azon település helyi választási irodájának vezetőjétől, vagy a szavazás napján a szavazatszámláló bizottságtól kérheti a névjegyzékbe való felvételét, ahol a szavazás napján tartózkodik. Az igazolás alapján azon a magyarországi településen szavazhat, ahol tartózkodik. Igazolást legkésőbb az első fordulót megelőző második napon lehet kiadni. Az igazolás ajánlott levélben is kérhető, feltéve, ha az az illetékes helyi választási irodához legkésőbb az első fordulót megelőző 5. napon megérkezik.
A levélben kért igazolást a polgár számára az általa megjelölt címre tértivevénnyel kell megküldeni. Az R. 3. § (2) bekezdés j)–k) pontjaiban meghatározottak szerint a helyi választási iroda vezetője kiadja az igazolást, törli az igazolást kérő választópolgárt a névjegyzékből, egyidejűleg felveszi őt az igazolás kiadása miatt törölt választópolgárok külön jegyzékére (T jegyzék). A T jegyzéket a szavazást megelőző második nap 16,00 órakor lezárja, és azt adatfeldolgozásra továbbítja.
Megállapítottam, hogy előzőekben ismertetett garanciális eljárási szabályok közül az igazolás megküldésének a Vet.-ben meghatározott módját, K. település választási irodájának vezetője nem tartotta meg, amikor a közokiratot nem tértivevényes küldeményként, hanem csak ajánlott küldeményként továbbította a panaszos budapesti címére.
A postai szolgáltatások ellátásáról szóló 79/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdése alapján csak a tértivevény különszolgáltatással feladott postai küldeménynél kell feltüntetni – az átvétel napjának, illetve időgarantált küldemény esetén pontos idejének egyidejű feltüntetése mellett – a címzett nevét és aláírását. Az ajánlott különszolgáltatással feladott küldemény ugyanakkor levélszekrény útján is kézbesíthető, ha a postai szolgáltató személyes kézbesítési kísérlete eredménytelen volt, és a címhelyen – az R.-ben meghatározott – megfelelő levélszekrény található.
Álláspontom szerint éppen a fentiekre tekintettel iktatta be a jogalkotó a Vet. már idézett 89. §-át a 2005. évi LXXXI. törvény 28. §-ával – a módosítás 2005. VII. 16-tól hatályos –, amely a tértivevénnyel történő megküldését rendeli el az igazolásnak a választópolgár számára. Az igazolás átvételének dokumentálására ugyanis a postai szolgáltatások közül csak a hivatalos iratokra, illetőleg a könyvelt küldeményekre vonatkozó szabályszerű postai kézbesítés nyújt garanciát.

Összegzés
Megállapítható, hogy a leírtak alapján sérült a választójog, mint az Alkotmányban biztosított alapvető állampolgári jog. Az Alkotmánybíróság a 16/1994. (III. 25.) AB határozatában, a BH 1994. 81–82., a közügyekben való résztvétel jogával összefüggésben – többek között – kimondta, hogy a választójogot, mint alapvető állampolgári jogot az Alkotmány 70. §-a részletes szabályozással garantálja. A garancia abban áll, hogy minden magyarországi állandó lakóhellyel rendelkező nagykorú magyar állampolgár számára biztosítja a választójogot. E pozitív szabály után az alaptörvény maga sorolja fel a kizáró okokat. Az aktív és a passzív választójogok lényeges tartalmát – az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében foglaltak alapján – törvény nem korlátozhatja (Magyar Hivatalos Közlönykiadó „Az értelmezett Alkotmány” c. kötet 639. old.).
A választópolgár által kért igazolásnak a jogszerűtlen továbbítása miatt a helyi választási iroda vezetője a választójoggal összefüggő alkotmányos visszásságot idézett elő, és amennyiben ez a gyakorlat más választási irodák működésében is fennállhat, a lehetőség önmagában a visszásság veszélyét rejti magában. Az említett alkotmányos alapjog mellett, a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos jog sérelme, illetőleg veszélyeztetettsége is fennáll, és ezzel összefüggésben is a visszásság megállapítható.
A konkrét ügyben megállapítottam, hogy az alkotmányos jogsérelem a Vet. 89. § (4) bekezdése alapján ma már nem orvosolható. Hivatkozással ugyanakkor az Obtv. 25. §-ában foglaltakra, az alábbi javaslatot teszem.

Javaslat
Javasolom, hogy az Országos Választási Bizottság a Vet.-nek a konkrét üggyel kapcsolatos és érintett rendelkezéseinek egységes értelmezésére – az egységes joggyakorlat kialakítása érdekében – adjon ki állásfoglalást.
Kérem továbbá, vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy szükséges–e egyéb intézkedésének megtétele. 

Budapest, 2006. április 20.

Lenkovics Barnabás sk.