Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogkörében eljáró
adatvédelmi biztos
Jelentése
az OBH 2033/2006. számú ügyben

Előadó: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna
Az eljárás megindulása
A panaszos, beadványában a lakásával szomszédos lakás engedély nélküli bővítésével kapcsolatos hatósági eljárást sérelmezte. Előadta, hogy a polgármesteri hivatal döntéseit a másodfokú hatóság rendszeresen megsemmisíti.
Figyelemmel arra, hogy a beadványban írtak, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének érvényesülésével, valamint a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni, az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az ügyben vizsgálatot indított, ezzel egyidejűleg tájékoztatást és az iratok megküldését kérte a budakalászi jegyzőtől.

Megállapított tényállás
A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a panaszos bejelentésére az építésügyi hatóság helyszíni szemlét tartott (2002.11.14.), amelyen rögzítette, hogy a panaszos szomszédja a garázsát és pincéjét tárolásra használja (6016/4/2002., XI. 28).
A jegyző a panaszos birtokvédelmi kérelmére hozott (2003. III. 20.) határozatának indokolási részében rámutatott arra, hogy a szomszéd a garázs és pince helyiségét engedély nélkül lakóhelyiségnek használja, az abból kiszűrődő zajhatás megszüntetésére kötelezte ezért a panaszos szomszédját.
A panaszos ismételt beadványára, amelyben a lakóházon folytatott belső átalakítási munkákat sérelmezte, a jegyző arról tájékoztatta, hogy az építtetők a garázs és pince átalakítását 1990-91-ben végezték el, a panaszos a zaj miatt birtokvédelmi eljárást kezdeményezhet.
Az első fokú építésügyi hatóság ezt követően fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására kötelezte az építtetőket (2003. XI. 20.). A másodfokú hatóság a panaszos fellebbezését elbírálva az első fokú határozat megsemmisítése mellett új eljárás lefolytatását rendelte el (2004. II. 25.)
A hatóság, az új eljárás során fennmaradási engedélyt adott az építtetők részére (2004. V. 13.), amelyet – a panaszos fellebbezésére – a felettes hatóság megsemmisített és ismét új eljárást rendelt el (2004. XI. 10.) arra való hivatkozással, hogy az engedélyezés feltételei nem álltak fent.
A megismételt eljárásban az első fokú építésügyi hatóság annak ellenére adott ismételten fennmaradási engedélyt (2005. V. 23.) a szabálytalan építkezésre, hogy az előző eljárásban feltárt hiányosságok nem kerültek pótlásra. Ezért immár harmadik alkalommal került sor az ügyben új eljárás elrendelésére (2005. IX. 27.)
Az engedély nélküli építkezés ügyében hozott újabb fennmaradási engedélyt megadó határozatot (2006. IV. 03.) megsemmisítő (2006. IX. 07.) másodfokú határozat felhívta a figyelmet, hogy a panaszos és az építtetők nem egyszerűen szomszédok, hanem a fellebbezéshez csatolt társasházi alapító okirat szerint tulajdonostársak.

Érintett alkotmányos jogok:
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai
A budakalászi jegyző által rendelkezésemre bocsátott előzményi iratok alapján megállapítottam, hogy a panaszos először birtokháborítási, majd építésügyi eljárást kezdeményezett tulajdonostársaival szemben. A megismert tényállás alapján nyilvánvalóvá vált, hogy a jegyző két eljárásban ellentétes tényállást állapított meg évekkel ezelőtt.
A panaszos – a birtokvédelmi határozat meghozatalát követően nem sokkal – beadvánnyal fordult a jegyzőhöz, hogy a zajpanasza továbbra is fennáll, majd 2005. áprilisában ismételten kérte a háborítatlan birtoklás biztosítását. A vizsgált panasz alapját képező határozatok meghozatalának idején az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) volt hatályban. Az Áe. 16. § (3) bekezdése szerint a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával. Az idézett törvényhely alapján arra a következtetésre jutottam, hogy panaszos bejelentése, miszerint a kötelezettek a határozatnak nem tettek eleget, illetőleg a 2005-ben megismételt birtokháborítás megszüntetésére irányuló kérelme, tartalma szerint végrehajtási kérelem.
A fentiek figyelembevételével megállapítottam, hogy a kifogásolt birtokháborítási ügyben a budakalászi jegyző huzamos ideje nem intézkedik a panaszos végrehajtási kérelmei alapján, és ezzel a mulasztással az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal és az ezzel összefüggő tisztességes eljárás követelményével kapcsolatban visszásságot okoz.
Hangsúlyoznom kell, hogy a jegyző 2005-ben hozott, eljárást megszüntető határozata a Ptk. 192. §-án alapul. A hivatkozott törvényhely (1) bekezdése szerint, akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését, míg a (2) bekezdése alapján a birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás. Tekintettel arra, hogy a határozat nem jelöli meg, hogy az említett szakasz melyik bekezdését kell figyelembe venni, csak feltételezhető, hogy a zavaró állapot több mint az egy éves fennállására utalt a birtokvédelmi hatóság az eljárás megszüntetésékor. Megjegyzem, hogy az Áe. a Ptk. hivatkozott előírását nem tekintette eljárást megszüntető oknak, sőt a hasonló témában más ágazati szabályok alapján folyamatban lévő eljárását sem.
Rá kell mutatnom arra is, hogy a megállapított visszásság jelenleg is fennáll, hiszen a budakalászi jegyző, mint első fokú birtokvédelmi hatóság, a mai napig nem intézkedett határozata végrehajtásának teljesítése érdekében. Az Áe. 86. § (1) bekezdése értelmében, ha jogszabály másként nem rendelkezik, a határozat jogerőre emelkedésétől számított három év eltelte után nincs helye végrehajtásnak. Mint arra az Áe. kommentárja rámutatott, „természetesen annak nincs akadálya, hogy a kötelezett ezt követően önként teljesítsen. A kötelezettség ugyanis nem évül el, csak a végrehajtási kényszerrel nem lehet már élni. Sem hivatalból, sem kérelemre a végrehajtást elrendelni a határozat jogerőre emelkedésétől számított három év elteltével nem lehet. A hároméves végrehajtási elévülési idő azonban nemcsak a végrehajtás elrendelését hiúsítja meg. (…) Az Áe. azonban kimondja, hogy a végrehajtás elévülését bármely végrehajtási cselekmény megszakítja. Ez azt jelenti, hogy ha az elévülési határidőn belül bármilyen végrehajtási cselekményt tesznek, ez ismét megszakítja a végrehajtás elévülését és az mindaddig nyugszik, amíg az eljárási cselekmények folynak. (…) Következésképpen kellő körültekintéssel a közigazgatási szerv megakadályozhatja, hogy a jogos követelések pusztán az idő múlása miatt, hanyagságból ne legyenek végrehajthatók.” 
A birtokvédelmi eljárásban a jegyző észlelte azt az engedély nélküli belső lakás átalakítást, amelyet építésügyi hatósági eljárásban először nem tapasztalt, majd megállapította, hogy több mint tíz éve létesült, ami miatt az Étv-ben foglaltak szerint hatósági intézkedésnek nincs már helye. Ezt az álláspontot felülvizsgálva hozta meg az első fokú építésügyi hatóság a minden esetben megsemmisített, fentebb ismertetett határozatait, a jogszabályokban előírt csatolandó mellékletek hiánya, valamint a döntések indokolásában részletezett hibák kijavítása nélkül. Különösen súlyos anyagi jogi hibának értékelem, hogy az építésügyi hatóság az építkezéssel érintett ingatlan tulajdoni helyzetét nem tisztázta több, mint két éven keresztül, és a lakást úgy kezelte, mintha önálló ingatlan lenne, a panaszos pedig csupán szomszédként lépne fel az eljárásban.
Az építtetők kérelmére, jelenleg is folyamatban van az engedély nélkül létesített terasz bontásának engedélyezésére irányuló eljárás úgy, mintha a másodfokú hatóság által, immár negyedízben elrendelt új eljárás erre az építményrészre nem terjedne ki, holott az iratokban fellelhető, a másodfokú hatóságnak írt építtetői beadványból egyértelmű, hogy „Szakemberrel terveztettük, csak éppen nem engedélyeztettük … a garázsunkat átalakítottuk szobává.”
Megállapítottam, hogy ebben az eljárásban szólította fel a hatóság több ízben hiánypótlásra az építtetőket (a panaszos szomszédjait, tulajdonostársait), és, hogy az évek óta folyamatban lévő eljárás során, kizárólag a legutolsó másodfokú határozat indokolása alapján kérte becsatolni, az engedély nélkül létesített épületrész fennmaradásának engedélyezéséhez, a tulajdonostársak hozzájáruló nyilatkozatát (megjegyzem, hogy a KTM rendelet 5. § (7) bekezdése értelmében a szükséges adatokat az illetékes földhivatal az Áe. 10. §-ában meghatározott határidőn belül köteles megküldeni az építésügyi hatóságnak.). Hangsúlyoznom szükséges, az építtetők 2004. áprilisában, majd 2005. december 19-én kelt beadványukban jelezték, hogy társasházban építkeztek, és az iratokban fellelhetők a földhivataltól bekért tulajdoni lapok. Ennek ellenére a hatóság nem vonta be az eljárásba a tulajdonostársakat.
Mindezek alapján megállapítottam, hogy a budakalászi jegyző (első fokú építésügyi hatósági jogkörben eljárva) évek óta tartó eljárása, nem egyeztethető össze sem a jogállamiság elvével, sem az abból fakadó jogbiztonság követelményével, a tényállás teljes körű tisztázása elmaradt, így megalapozott döntés sem születhetett az ügyben.
A jegyző hol birtokvédelmi, hol építésügyi eljárás keretében intézkedett, a panaszos által indított birtokháborítási eljárásban hozott határozat végrehajtásának elmulasztása miatt nem hozott végrehajtási intézkedést, sőt, a 2005-ben előterjesztett panaszosi kérelmet új birtokvédelmi kérelemnek tekintette, és a folyamatban lévő építésügyi eljárásra tekintettel a birtokháborítási eljárást megszüntette.
A birtokvédelmi eljárásokba hozott döntések felülvizsgálata bíróságra tartozik, így a hivatkozott határozat felülvizsgálatára nincs hatásköröm. Arra azonban szükségesnek látom felhívni a jegyző figyelmét, hogy a végrehajtási kérelem elbírálása nem keverhető össze egy építésügyi eljárás megindítására irányuló beadvánnyal.
Megállapítottam továbbá, hogy a megalapozatlan döntésekkel (az első bejelentés 2002-ben történt, a legutóbbi új eljárás lefolytatását a másodfokú hatóság 2006. szeptemberében rendelte el) súlyosan sérül a panaszos tulajdonhoz fűződő alkotmányos joga is, ugyanis a terasz szakszerűtlen kivitelezése miatt a panaszos lakásának állaga is veszélyeztetett. A vizsgálat során küldte meg a budakalászi jegyző az elrendelt új eljárásban meghozott határozatát. Ebben kötelezte az építtetőket, hogy az engedély nélkül létesített terasz építményt 2007. augusztus 30-ig bontsák le, a garázs szobakénti használatát szüntessék meg, és alakítsák vissza a helyiség garázsfunkcióját.

Kezdeményezés
A feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásságra hivatkozással az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Budakalász Nagyközség Önkormányzatának jegyzője soron kívül intézkedjen a panaszos birtokvédelmi kérelmére hozott határozat végrehajtásáról, valamint intézkedjen hivatalában az anyagi- és eljárási jogi szabályok maradéktalan betartásáról, különös tekintettel az eljárási határidőkre, továbbá arra, hogy az államigazgatási hatóságot anyagi felelősség terheli annak a kárnak a vonatkozásában, amely az eljárása során kifejtett tevékenységével vagy mulasztásával okozati összefüggésben áll.

Budapest, 2007. augusztus 21.

Dr. Péterfalvi Attila sk.

Melléklet: az alkalmazott jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
1. § Ennek a törvénynek az a célja, hogy a közigazgatási szervek hatósági eljárásának szabályozásával elősegítse az államigazgatási feladatok eredményes ellátását.
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust. (4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (3) Ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik. (4) A felettes szerv eljárása esetén az elintézési határidő az iratoknak a felettes szervhez érkezésekor kezdődik. A közigazgatási szerv a felettes szerve intézkedésének kézhezvételétől számított öt napon belül köteles az iratokat felterjeszteni. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
61. § (1) Ha a közigazgatási szerv megállapítja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata jogszabályt sért, a határozatot módosítja vagy visszavonja.
81. § Ha a végrehajtás meghatározott cselekmény elvégzésére (ingatlan birtokba adására, lakás kiürítésére stb.) vagy meghatározott magatartásra (a továbbiakban: meghatározott cselekményre) irányul, a végrehajtást az a legalsóbb fokú közigazgatási szerv foganatosítja, amelynek illetékességi területén a kötelezett lakása vagy székhelye, illetőleg az ingatlan van. Ha nem a végrehajtást elrendelő közigazgatási szerv jogosult a foganatosításra, e célból az illetékes szervet kell megkeresni.
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti; b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti; c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet; d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja. (2) Ha a kötelezett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, az (1) bekezdés c) pontjában említett bírságot az intézkedésre kötelezett személlyel, ennek hiányában a szervezet vezetőjével szemben kell kiszabni. (3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.
83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését. (2) A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet.
86. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a határozat jogerőre emelkedésétől számított három év eltelte után nincs helye végrehajtásnak. (2) A végrehajtás elévülését bármely végrehajtási cselekmény megszakítja.

1959. évi IV. törvény a polgári törvénykönyvről (Ptk.)
98. § A tulajdonost megilleti a birtoklás joga és a birtokvédelem.
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg. (2) A birtokost a birtokvédelem mindenkivel szemben megilleti, annak a kivételével, akitől a birtokot tilos önhatalommal szerezte meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. (3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is. (4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását. (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

1960. évi 11. tv a polgári törvénykönyv végrehajtásáról (Ptké.)
26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes. (2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.
27. § (1) A hasznok, károk és költségek kérdésében hozott határozat végrehajtása a birtokvitában eljáró jegyző székhelye szerint illetékes helyi bíróság (városi, fővárosi kerületi bíróság, a továbbiakban: helyi bíróság) hatáskörébe tartozik.
28. § (1) A jegyző határozatát meghozatala után haladéktalanul írásban közölni kell. (2) A határozatot sérelmesnek tartó fél az ellenérdekű fél ellen a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül indíthat keresetet. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak van helye; az igazolás felől a bíróság dönt. (3) A keresetlevelet akár a jegyzőnél, akár e szerv székhelye szerint illetékes helyi bíróságnál be lehet nyújtani. A jegyző a keresetlevelet az ügyre vonatkozó iratokkal együtt három napon belül köteles a helyi bírósághoz áttenni. (4) Ha a keresetlevelet a helyi bíróságnál nyújtották be, a helyi bíróság az államigazgatási iratok beszerzése iránt intézkedik.

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
34. § (1) Telekalakításhoz, építmény, építményrész, épületegyüttes megépítéséhez, átalakításához, bővítéséhez, felújításához, helyreállításához, korszerűsítéséhez, lebontásához, elmozdításához, illetve használatbavételéhez, fennmaradásához vagy a rendeltetésének megváltoztatásához (a továbbiakban együtt: építési munka) a jogszabályokban meghatározott esetekben az építésügyi hatóság engedélye szükséges. (5) Az építésügyi hatósági engedélyezéskor az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül meg kell hozni.
31. § (1) Az építmény elhelyezése során biztosítani kell: a) az építmény, továbbá a szomszédos ingatlanok és építmények rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságát, b) az építmény közszolgálati (tűzoltó, mentő stb.) járművel történő megközelíthetőségét, c) a környezetvédelem és a természetvédelem sajátos követelményeit és érdekeit, d) a közhasználatú építmények esetében a mozgásukban korlátozott személyek részére is a biztonságos és akadálymentes megközelíthetőséget; e) a rendeltetésszerű telekhasználatot. (2) Az építmények és azok részeinek (önálló rendeltetési egység) építése, bővítése, felújítása, átalakítása, helyreállítása, korszerűsítése során érvényre kell juttatni az országos építési szakmai követelményeket, különösen a) az értékes táj- és településkép, építészeti-beépítési jellegzetesség és látvány védelmét, továbbá b) a kedvező tájolás, c) a mechanikai ellenállás és stabilitás, d) a tűzbiztonság, e) a higiénia, egészség- és környezetvédelem, f) a használati biztonság, g) a zaj és rezgés elleni védelem, h) az energiatakarékosság és hővédelem, i) az életvédelem követelményeit. (3) Az országos építési szakmai követelmények megtartása alól - külön jogszabályban meghatározott esetekben és módon - eltérési engedély adható. (4) Az építménynek és részeinek (önálló rendeltetési egység) építése, felújítása, átalakítása, bővítése, helyreállítása, korszerűsítése során biztosítani kell: a) a rendszeres karbantartás lehetőségét, b) hogy az építmény rendeltetésszerű használatával járó környezeti terhelés az adott helyen megengedett mértéket ne lépje túl, valamint c) a mozgásukban korlátozott személyek, valamint a gyermekek részére az általuk is használt közhasználatú építmények esetében a biztonságos és akadálymentes használatot.
47. § (1) Az építésügyi hatóság elrendelheti: a) az építmény, építményrész építésügyi hatósági engedélyekben meghatározott, ennek hiányában az eredeti (a változtatás előtti) rendeltetésétől eltérő használatának megszüntetését, valamint b) szabálytalan építkezés esetében az építési munka megszüntetését és az építést megelőző állapot helyreállítását, illetőleg a jogerős és végrehajtható építési engedélynek és a hozzá tartozó, jóváhagyott engedélyezési terveknek megfelelő állapot kialakítását, c) a műszaki követelményeknek meg nem felelő építési termékek kicserélését, d) az építmény, építményrész kötelező jókarbantartás körét meghaladó felújítását, ha az a településkép kedvezőbb alakítása érdekében szükséges, vagy azt az építési szabályzatban, a szabályozási tervben foglaltak végrehajtása, illetőleg az építészeti örökség védelmének érdekei megkövetelik, e) jogszabályban meghatározott esetekben a telek bekerítését, továbbá a telken a településkép előnyösebb kialakítása vagy a környezet védelme céljából szükséges kertépítési, továbbá a településkép védelme érdekében szükséges egyéb munkák elvégzését, f) az építmény környezetéből az építési tevékenység során keletkezett építési hulladék, maradék építőanyag és építési segédeszközök elszállítását, a környezetnek és a terep felszínének az eredeti, illetve az engedélyezett állapotban történő átadását, a környezetben okozott károk megszüntetését. (2) Az építésügyi hatóságnak el kell rendelnie: a) az építmény, építményrész részleges vagy teljes átalakítását, - amennyiben ez nem lehetséges, vagy ha az építtető ezt nem vállalja - a lebontását vagy az újraépítését, ha a kivitelezés az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztető módon történik, b) az építmény, építményrész állékonyságát, az életet, egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, valamint az engedély nélküli használat megszüntetését, c) az építmény, építményrész hibáinak, hiányosságainak megszüntetését, ha azt rendeltetésszerű és biztonságos használatra nem alkalmas módon építették meg, vagy ezáltal idegen ingatlanban az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztető állapot keletkezett, d) az építmény jókarbantartására vonatkozó kötelezettség teljesítését, illetőleg az építmény felülvizsgálatát, szükség szerinti átalakítását, felújítását, helyreállítását vagy lebontását, ha annak állapota az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyezteti. (3) Az építésügyi hatóság megkeresésére az ingatlan-nyilvántartásba az (1)-(2) bekezdés szerint elrendelt jogerős és végrehajtható kötelezettséget be kell jegyezni. (4) Az építésügyi hatóság, amennyiben a végrehajtható kötelezettséget - annak nem teljesítése miatt a kötelezett terhére hatósági úton, a felmerülő költségeket megelőlegezve - maga végezteti el, a költségek erejéig, azok megtérítéséig az érintett ingatlanra jelzálogjogot jegyeztethet be az ingatlan-nyilvántartásba.
48. § (1) Ha az építményt, építményrészt szabálytalanul építették meg, az építésügyi hatóság arra - az építtető vagy az ingatlannal rendelkezni jogosult kérelme alapján - fennmaradási engedélyt ad, ha a 18-19. §-okban és a 31. §-ban meghatározott feltételek fennállnak vagy megteremthetők és az építtető az építési jogosultságát igazolta. Ha az építményt, építményrészt építésügyi hatósági engedély nélkül bontották le az építésügyi hatóság azt - határozattal - tudomásul veszi.

46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról (KTM rendelet)
5. § (1) Az építtető az építési, bontási, fennmaradási és a rendeltetés-módosítási (a továbbiakban: építési) jogosultságát a következő okiratokkal igazolhatja: a) saját tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében aa) a rendelet hatálya alá tartozó építési tevékenységek esetén az érintett telekre vonatkozó tulajdonjogát feltüntető ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lap három hónapnál nem régebbi hiteles másolatával, ab) jogerős hagyatékátadó végzéssel, ac) jogerős és végrehajtható bírósági vagy államigazgatási határozattal, illetőleg ad) a tulajdonjogának megszerzéséről szóló (ügyvéd által ellenjegyzett) szerződéssel, ae) haszonélvezettel terhelt ingatlan esetében a haszonélvező hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel; b) idegen tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében az a) pontban meghatározottakon túlmenően ba) az ingatlannal rendelkezni jogosult(ak) hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel, illetőleg bb) a kisajátítási eljárás útján megszerzett ingatlan birtokba adását vagy a kisajátítási határozat azonnali végrehajtását elrendelő határozattal; c) közös tulajdonban álló ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében - az a) pontban meghatározottakon túlmenően - a tulajdonostárs(ak) hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel; d) társasházi tulajdon esetében az erről szóló külön jogszabályban meghatározottak szerint. (2) Az elvi építési, az építési, a bontási, a fennmaradási, a használatbavételi és a rendeltetés megváltoztatási engedély megadásáról vagy megtagadásáról rendelkező határozatot kézbesítés útján közölni kell az ügyben ügyfélnek minősülő magánszemélyekkel, jogi személyekkel, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekkel és szervekkel, így különösen: a) az építtetővel, valamint - ha nem azonos az építtetővel - az ingatlannal rendelkezni jogosultakkal, b) a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) - építési telkekkel rendelkezni jogosultakkal, c) a tervezővel, használatbavételi engedély esetén a felelős műszaki vezetővel, d) a kiemelt építésügyi hatósági ügyekben az építmény helye szerinti települési önkormányzattal, valamint e) az eljárásban érintett szakhatóságokkal és közművekkel. (3) A külföldi értesítési címmel rendelkező ügyfél részére a határozatot az eljáró építésügyi hatóság közvetlenül kézbesíti, (4) A határozat egy másolati példányát minden esetben tájékoztatásul meg kell küldeni a tervezőnek, az ügyben közreműködött közműveknek, a települési önkormányzatnak, és az e rendelet hatálya alá tartozó távközlési építmények esetében - a nyilvántartás vezetése végett a Hírközlési Területi Hivatal Budapesti Irodájának. A tájékoztatottakat jogorvoslati jog nem illeti meg. (5) Az építésügyi hatósági engedélyekről értesítendők közül az építési tevékenységgel érintett ingatlannal közvetlenül szomszédos - közös határvonalú (telekhatárú) - építési telekkel (ingatlanokkal) rendelkezni jogosultak adatait (név, lakcím, székhely stb.) a tényállás tisztázásának keretében az építésügyi hatóság hivatalból - az illetékes földhivatal megkeresése útján - szerzi be. (6) Az elvi építési engedély kiadása esetében a (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően a határozattal érintett ingatlannal rendelkezni jogosultak adatait is az építésügyi hatóság szerzi be. (7) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott adatokat az illetékes földhivatal az Áe. 10. §-ában meghatározott határidőn belül köteles megküldeni az építésügyi hatóságnak. Ezen határidő az Áe. 15. § (5) bekezdése alapján nem számít bele az Étv. 34. § (5) bekezdésében meghatározott ügyintézési határidőbe.
9. § (1) A következő építési tevékenységek csak építési engedély alapján végezhetőek: a) építmény építése, bővítése, elmozdítása, kivéve:
16. § (1) Az építési engedélyt az elvégezni kívánt építési munka egészére kell kérni.
17. § Az építési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a) az építtető építési jogosultságát igazoló okiratot 1 példányban,
35. § (1) Ha csak építési engedély alapján végezhető építési tevékenységet építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően, illetőleg az építési engedélyhez nem kötött építési munkát a 9. § (4) bekezdésében meghatározott előírásoktól eltérően (a továbbiakban együtt: szabálytalanul) végezték el, az így megépített befejezett vagy befejezetlen építményre, építési tevékenységre az építtetőnek fennmaradási engedélyt kell kérnie. A fennmaradási engedély iránti kérelmet az építtető jogutódja is előterjesztheti. (2) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez mindazokat a mellékleteket csatolni kell, amelyek az építési engedély iránti kérelemhez szükségesek lettek volna, továbbá, ha az építkezésnek volt felelős műszaki vezetője - annak hiányában építésügyi műszaki szakértő - szakvéleményét arról, hogy az építményt a vonatkozó szakmai, minőségi előírások megtartásával, szakszerűen építették meg és az a rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas.