Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1880/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Sipos Beáta
Az eljárás megindulása
A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat fenntartásában álló „Viktória” Ápoló-Gondozó Otthon egyik dolgozója névtelenül terjesztette elő beadványát az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, amelyben az intézmény működésével összefüggésben fogalmazta meg kifogásait. 
Tekintettel arra, hogy az ügyben több alkotmányos jog sérelmének a gyanúja is felmerült, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. 
A vizsgálat megindításával egyidejűleg, figyelemmel a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet, valamint a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet előírásaira is, az Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatalának (a továbbiakban: Szociális és Gyámhivatal) vezetőjét, hogy a kijelölt módszertani feladatot ellátó intézmény szakmai segítségével ellenőrizze az adott otthont. 

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Az ügy jogszabályi háttere
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (Szt.)
1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
188/1999. (XII. 16.) Kormányrendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
A panaszos, beadványában az alábbi kifogásokat sorolta fel:
- A hivatalos férőhelyszám 220 fő, azonban ezen felül kb. 6 fő hivatalos papírok és létszámba vétel nélkül lakik az otthonban;
- Az egyik - eredetileg 80 férőhelyesre tervezett - épületben több mint 90 ellátott kapott elhelyezést, a foglalkoztató és a betegszoba is lakószobaként működik;
- A jogszabályban előírt szakmai létszám hiányzik, ennek ellenére a leépítések folyamatosan napirenden vannak, ugyanakkor a műszaki, irodai stb. munkára az előírtnál és a szükségesnél magasabb létszám van;
- A portaszolgálatot nappal megszüntették és a beosztott férfi szakápolóknak kell ellátniuk ezt a tevékenységet is, anélkül, hogy ez a munkaköri leírásukban szerepelne, vagy külön díjazást kapnának érte;
- A dolgozók 2003 óta nem kaptak munkaruhát;
- A munkabérek és a műszakpótlékok nem egyeznek meg az iskolai végzettséggel, sem a munkakörrel, amelyet betölt a dolgozó (pl.: közalkalmazotti bértábla szerinti besorolása egyeseknek évek óta magasabb, mint amelyet a végzettségük lehetővé tenne, sőt olyan is kapja a műszakpótlékot, aki nem nővérként dolgozik, azaz nem is jogosult arra);
- Az egyik szakember szociálpedagógus diplomával, fekvőbetegeket ellátó osztályon dolgozik, egy másik szociális ápoló és gondozó végzettséggel mentálhigiénés csoporttag; 
- Több beosztottnak magasabb a végzettsége, mint a vezetőjének;
- A dolgozók folyamatos rettegésben élnek és dolgoznak, mivel a vezetők mindig az elbocsátással, létszámleépítésekkel fenyegetőznek.
Felkérésemre a panaszokat a Szociális és Gyámhivatal kivizsgálta, és az intézményben 2006. április 3-án soron kívül helyszíni ellenőrzést is végzett. A vizsgálatba – mint módszertani intézményt – bevonták a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat Módszertani Ápoló-Gondozó Otthonát (4234 Szakoly, Hunyadi u. 2.), valamint az Észak-Alföldi Munkaügyi és Munkabiztonsági Felügyelőséget is.
Vizsgálatom megállapításai e szervek által rendelkezésemre bocsátott dokumentumokon és megállapításokon alapulnak:
Az intézmény (székhelye: 4433 Hodász, Tarnai tag) jelenleg a Közigazgatási Hivatal által kiadott 1575-2/2004. számú ideiglenes működési engedély alapján végzi a tevékenységét, mely a kötelezően alkalmazandó szakmai létszámban mutatkozó hiányosságok miatt 2005. december 31-én lejárt. A vizsgálatot végző szervek által kapott tájékoztatás szerint az intézmény személyi és szakképzettségi feltételeinek felülvizsgálata jelenleg is folyamatban van. Ezzel egy időben történik a 12 férőhelyes pszichiátriai betegek rehabilitációs célú lakóotthonának kétszakaszos engedélyezési eljárása is.
A 296/2005. (XII. 23.) Kormányrendelet 33. § (6) bekezdése szerint a működést engedélyező szerv a 2005. december 31-én lejáró ideiglenes működési engedéllyel rendelkező szociális szolgáltatók, intézmények személyi és szakképzettségi feltételeit 2006. június 30-ig felülvizsgálja. Az ideiglenes működési engedély érvényességi ideje a felülvizsgálat befejezéséig tart.
Az otthon engedélyezett férőhelyeinek száma 220 fő, a helyszíni vizsgálat során minden épületben ellenőrizték az ellátotti létszámot. A komplexum „A”, „B és „C” (nagyobb) épületekre, valamint további három kisebb épületre tagolódik. Az akadálymentesítést mindenhol megoldották. Az „A” épületben 50 főt helyeztek el 18 db lakószobában. A fürdőszobák, mellékhelyiségek száma, állaga megfelelő. Társalgó, étkező, konyha rendelkezésre áll. A „B” épületben 53 fő lakik, 20 db lakószobában. Az itt található két foglalkoztató helyiség az ellenőrzés időpontjában valóban lakószobaként funkcionált, 3 fő elhelyezésére szolgált. Az erre vonatkozó panasz tehát megalapozottnak bizonyult. A hivatalvezető határidő tűzésével tájékoztatást kért a fenntartótól arra vonatkozóan, hogy a foglakoztatást hogyan, és melyik helyiségekben tudják megoldani.
A „C” épületben 90 fő került elhelyezésre, a lakószobák száma 30 db. Itt problémaként merült fel, hogy néhány szoba ötágyas, mely nem felel meg az 1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet 42. § (1) bekezdésében foglaltaknak, mely szerint a bentlakásos intézményi lakószobákban legfeljebb négy személy helyezhető el. Ennél több személyt csak kivételesen indokolt esetben lehet elhelyezni, azonban ilyenkor is biztosítani kell egy ellátottra legalább 6 m² lakóterületet. A hivatalvezető felszólította a fenntartót, hogy gondoskodjon a feltárt probléma megszüntetéséről, valamint ügyeljen arra, hogy a jövőben a lakószobákban legfeljebb négy lakó kerüljön elhelyezésre, a 6 m² minimális egy főre jutó lakóterület alkalmazásával.
Ebben az épületrészben is problémaként tárta fel a vizsgálat, hogy a foglalkoztató helyiségben 4 főt helyeztek el, ezen túl pedig a 2 betegszoba egyikében állandó jelleggel egy fő lakik. A helyiségek funkciójuknak megfelelő, rendeltetésszerű használatára felhívták a fenntartót.
A vizsgálat megállapította, hogy a foglalkoztató helyiség, valamint a betegszoba nem rendeltetésszerű használatával az intézmény a lakók lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával, valamint a szociális biztonsághoz való jogával összefüggésben visszásságot okozott.
A vizsgálat időpontjában az otthon 217 fő ellátását végezte, amely nem haladja meg a 220 fős létszámot. Az erre vonatkozó panaszt tehát a vizsgálat nem igazolta.
A működési engedély szerint a fenntartónak az orvosi ellátást 1 fő teljes munkaidejű és 1 fő részmunkaidős (heti 4 óra) orvos foglalkoztatásával kell biztosítani. Osztályvezetői ápoló beosztásban 1 főt, ápoló, gondozó munkakörben 13 főt, foglakoztatás szervező munkakörben 3 főt kell alkalmaznia. A célvizsgálat feltárta, hogy jelenleg 1 fő orvos, ill. részmunkaidős orvos, 1 fő osztályvezető ápoló és 9 fő ápoló, gondozó biztosítása szükséges. Az ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy a szakmai létszámot tekintve az intézmény továbbra sem felel meg a jogszabály előírásainak.
A minimálisan szükséges szakmai létszám hiánya visszásságot okoz a lakók Alkotmányban deklarált lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jogával összefüggésben. 
A kapott tájékoztatás szerint a szakosított ellátást nyújtó intézmény(ek) fenntartása jelentős anyagi terhet jelent a fenntartó megyei önkormányzatnak, ezért általános és évek óta meglévő probléma a szakmai létszámhiány. Ennek megfelelő szintre feltöltése a tárgyi feltételek egyidejű javításával továbbra is csak fokozatosan valósul(hat) meg.
A vizsgálat igazolta azt a panaszt is, mely szerint több alkalmazott kinevezésében a megjelölt munkakör nem felel meg az 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet előírásainak. A hivatalvezető felhívta a fenntartót, hogy intézkedjen a kinevezések aktualizálásáról, valamint arról, hogy a szakirányú szakképzettséggel rendelkező dolgozók a szakképzettségüknek megfelelő munkakörben foglalkoztassák.
A fenntartótól kapott tájékoztatás szerint az intézmény igazgatója a szükséges intézkedéseket a jelentésem kiadásának időpontjában, e körben már megtette.
A helyszíni ellenőrzés során a Szociális és Gyámhivatal munkatársai lehetőséget biztosítottak, hogy az ott dolgozók személyesen is elmondhassák a véleményüket a vizsgálatot végzőknek, de ezzel egyikük sem kívánt élni. Ennek hiányában csak az ápolási egységek vezetőinek, az élelmezésvezetőnek, az igazgató helyettesének, az ápoló személyzet és a fizikai dolgozók képviselőjének adtak részletes tájékoztatást az ellenőrzés céljáról és eredményeiről.
A megbeszélésen szóba került, hogy az intézmény igazgatója egy korábbi értekezlet alkalmával tájékoztatta a dolgozókat, hogy anyagi okok miatt sor kerülhet leépítésekre, viszont ezzel kapcsolatos fenyegetés nem hangzott el.
A portaszolgálatra vonatkozó panasszal kapcsolatban a vizsgálat azt állapította meg, hogy napközben portás látja el a teendőket, este bezárják a kapukat, de éjszakára külön portást nem alkalmaznak. Az esetleges kapunyitással járó feladatokat valóban az éjszakai ügyeletben lévő ápoló személyzet végzi.
Az Észak-Alföldi Munkaügyi Felügyelőség megállapította, hogy a munkáltató a közalkalmazotti bértábla besorolása alapján szabályosan fizeti a közalkalmazottak munkabérét. Szabálytalanságot az ellenőrzés során nem észleltek.
A Módszertani Otthon munkatársai 2006. április 5-én végzett helyszíni ellenőrzése során megerősítették a Szociális és Gyámhivatal megállapításait. A vizsgálat alkalmával a nappali portaszolgálat, az irodai és műszaki létszám, valamint a munkaruha juttatás ügyében 6 dolgozót hallgattak meg. Ők arról számoltak be, hogy valóban nem kaptak 2003 óta munkaruha juttatást, de ismerve az intézményi költségvetési helyzetét, megértik és tudomásul veszik.
A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (Mt.) értelmében a munkáltató támogathatja a munkavállalók kulturális, jóléti, egészségügyi szükségleteinek kielégítését, életkörülményeik javítását. A támogatásokat, illetve ezek mértékét a kollektív szerződés határozza meg, de a munkáltató a munkavállaló részére ezen túlmenően is támogatást nyújthat. Ha a munka a ruházat nagymértékű szennyeződésével vagy elhasználódásával jár, a munkáltató a munkavállalónak munkaruhát köteles biztosítani.
Tekintettel arra, hogy a törvény, a munkaruha juttatás kötelező eseteit fogalmazza meg, az erre vonatkozó további szabályozást - álláspontom szerint - célszerű a kollektív szerződésben rögzíteni. Nevesíteni lehet azokat a munkaköröket, amelyek munkaruha juttatására jogosítanak, milyen ruhafajták adhatók, mennyi azok kihordási ideje, munkaviszonyba lépéstől számítva mely időponttól jogosult rá a munkavállaló.

Ajánlás
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében az Obtv 21. §-ának (1) bekezdése alapján kezdeményezem az intézmény igazgatójánál, hogy gondoskodjon a foglalkoztató helyiségek, valamint a betegszobák rendeltetésszerű használatának biztosításáról.
Az Obtv. 20. § (1) bekezdésében foglaltak alapján felkérem a fenntartót, hogy dolgozzon ki egy ütemezett intézkedési tervet az intézmény tárgyi és személyi feltételeinek biztosításával kapcsolatban.
A Szociális és Gyámhivatal vezetőjét pedig arra kérem, hogy az intézményt érintő felülvizsgálat eredményéről, valamint a megtett intézkedésekről tájékoztasson.

Budapest, 2006. július 7.

Lenkovics Barnabás sk.