Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1879/2006. sz. ügyben

Előadó: dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása
A panaszos, aki jelenleg fegyház büntetését tölti, a Nyugdíjfolyósító Igazgatósággal fennálló vitája - ellátásra jogosultsága, a 2004. februárban esedékes soros orvosi felülvizsgálata elmaradása és a jogtalanul felvett ellátása visszafizetése - rendezésében kért segítséget. Az ügy összes körülményeire, valamint arra is tekintettel, hogy a panaszos beadványához nem csatolta a tényállás megállapításához szükséges okmányokat, vizsgálatot tartottam szükségesnek. A vizsgálat lefolytatására a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság igazgatóját kértem fel.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Alkalmazott jogszabályok
1997. évi LXXXI. törvény a társadalombiztosítási nyugellátásról (Tny.)
8/1983. (VI.29.) EüM-PM együttes rendelet a megváltozott munkaképességű dolgozók foglalkoztatásáról 
21/2001. (TbK.11.) ONYF utasítás

Megállapított tényállás
A panaszosnak, aki 1961. december 22-én született, a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a 2000. december 13-án kelt 12-11690/2000/32. számú határozatával 2000. július 3-tól rendszeres szociális járadékot állapított meg a 8/193. (VI.29.) EüM-PM együttes rendelet alapján. A járadékot megállapító határozat szerint a soros felülvizsgálat 2001. szeptemberben esedékes, melyre azonban az Országos Orvosszakértői Intézet túlterheltsége miatt csak 2002. január 23-án kerülhetett sor. A felülvizsgálatot végző I. fokú Orvosi Bizottság a panaszos munkaképesség-csökkenését 50%-ban állapította meg azzal, hogy 2004. februárban újabb felülvizsgálat szükséges.
A Szegedi Fegyház és Börtön Nyilvántartási Osztálya 2002. szeptember 16-án kelt levelében arról tájékoztatta a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot, hogy a panaszost 2001. április 21-én befogadta, és a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 2.Bf.450/2002. sz. ítéletében kiszabott 7 év 6 hónap időtartamú fogház büntetését tölti. Ezért a megváltozott munkaképességű dolgozók foglalkoztatásáról és szociális ellátásairól szóló 8/1983. (VI.29.) EüM-PM együttes rendelet 25. § (3) bekezdését kellett alkalmazni: „Ha a megváltozott munkaképességű dolgozóval szemben a bíróság végrehajtandó szabadságvesztés büntetést alkalmaz, vagy a felfüggesztett szabadságvesztés büntetés végrehajtását rendeli el, a szabadságvesztés végrehajtásának kezdő napjával az átmeneti járadék, a rendszeres szociális járadék, valamint a bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka folyósítását meg kell szüntetni.”
A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a fenti jogszabály alapján 2002. november hótól határozattal szüntette meg a panaszos rendszeres szociális járadéka folyósítását, és a jogalap nélkül felvett ellátás visszafizetésére kötelezte. A panaszos fellebbezésének elbírálására a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság megkeresésére a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága a jogerős ítélet kezdő napját 2002. június 15-étől igazolta. Így a panaszosnak a 2002. június 15-étől 2002. október 31-éig kiutalt és jogtalanul felvett 77.747 Ft ellátást kell visszafizetnie. A panaszos 2003. október 2-án és 2005. július 25-én kelt levelében jelezte, hogy betegsége miatt nem tud munkát végezni, jövedelme nincs, ezért fizetési halasztást kért.
A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság igazgatója méltányossági jogkörében eljárva 2007. március 31-éig fizetési halasztás engedélyezett.

A vizsgálat megállapításai
A panaszos 2000. július 3-ától a 710-34351-9 törzsszámon rendszeres szociális járadékban részesült. Munkaképesség-csökkenése 67%-os volt, de csak 5 év 9 nap szolgálati idővel rendelkezett a jogszabályban életkorához előírt 10 év helyett, ezért nem kerülhetett sor rokkantsági nyugdíj megállapítására. Rendelkezett azonban a rendszeres szociális járadékra jogosító feltételekkel, ezért a panaszos kérelmére ez az ellátás került megállapításra és folyósításra. 
A 2002. január 23-án megtartott soros felülvizsgálaton az Orvosi Bizottság a panaszos munkaképesség-csökkenésének mértékét 50%-ban állapította meg, így továbbra is jogosult volt rendszeres szociális járadékra. A panaszos azonban 2002. június 15-étől jogerős ítélettel elrendelt szabadságvesztés büntetését tölti. 
A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság jogszerűen járt el, amikor a szabadságvesztés végrehajtásának kezdő napjával a rendszeres szociális járadék folyósítását megszüntette és határozatában 2002. június 15-étől 2002. október 31-éig jogtalanul felvett ellátás visszafizetésére kötelezte, majd kérelmére méltányossági alapon 2007. október 31-éig - a panaszos szabadulásáig - fizetési halasztást engedélyezett. Továbbá a 2004. februárban esedékes felülvizsgálatra azért nem kerülhetett sor, mert a panaszos járadéka folyósítása 2002. június 15-étől megszüntetésre került.
A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a panaszost az ellátása folyósításának megszüntetésével egyidőben és azt követően többször is tájékoztatta, hogy a szabadságvesztés büntetés letöltését követő naptól a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságtól kérheti rendszeres szociális járadéka új igényként történő elbírálását. A kérelemhez csatolni kell a szabaduló levelet és a rehabilitációs bizottság véleményét, miszerint nem rehabilitálható, és foglalkoztatása nem oldható meg. Tekintettel arra, hogy a soros orvosi felülvizsgálat ideje a szabadságvesztés büntetés idejére esett, amikor az ellátás folyósítása már megszüntetésre került, a járadékot az egyéb jogosultsági feltételek fennállása esetén az Országos Orvosszakértői Intézet szakvéleménye beérkezése után lehet újból folyósítani. A soros felülvizsgálatot a szabadságvesztés büntetés tartama alatt kell elvégeztetni. Ennek nyilvántartásáról a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a folyósítás megszüntetésekor fokozott gondot fordít (Nyugdíjfolyósító Igazgatóság 49. számú ügyviteli utasítása). Az igénylő által csatolt rehabilitációs javaslat alapján a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság határozatot hoz az ellátás folyósítását megszüntető határozat visszavonásáról és a rendszeres szociális járadék újbóli folyósításáról.
A fentiek alapján alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg, a vizsgálatot lezártnak tekintem.

Budapest, 2006. május 31.
Lenkovics Barnabás sk.