Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1771/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása
P.F. (panaszos) pécsi lakos, a Pécsi Szarvasnóta Vadásztársaság tagja beadványában a Baranya Megyei FM Hivatal Vadászati és Halászati Felügyelősége vezetője által hozott V.121/3/2005. ügyiratszámú, - továbbá a Baranya Megyei Földművelésügyi Hivatal vezetőjének a 1225-2/2005. ügyiratszámú - határozatát és e határozatokat megelőző eljárását sérelmezte.
A panaszbeadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog [Alkotmány 2. § (1) bekezdés], valamint a jogorvoslathoz való jog [Alkotmány 57. § (5) bekezdés] megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. Iratok beszerzése és tájékoztatás céljából megkerestem a Baranya Megyei FM Hivatal (Hivatal) vezetőjét, valamint a Hivatal Vadászati és Halászati Felügyelőségének (Felügyelőség) vezetőjét is.

A megállapított tényállás
A panaszos beadványában rögzítette, hogy: „2005. 02. 5-én a Baranya Megyei FM Hivatal Vadászati és Halászati Felügyelőségének küldött levelemben a vadásztársaság vadőrének magatartását kértem kivizsgálni vadászati rend megsértése miatt… Ugyanebben az időben a hivatalnál egy másik ügy kapcsán jegyzőkönyvbe mondtam, hogy a vadásztársaság elnöke, mint munkáltató lenne jogosult a vadőrök munkája feletti felügyeletre, azonban ő is érintett a szabálytalan vadászat lefolytatásában, ezért kellett a hivatalhoz fordulnom… B.Z. ügyintéző később a hivatal megbízott osztályvezetője folytatta a meghallgatásokat mindkét ügyben, vele egyértelműen közöltem, hogy tanúként részt kívánok venni a K.Tibor vadőrrel szembeni eljárásban.  Ennek ellenére B.Z. meg nem idézett … a vadőr vadászatának ügyében, kisebb szabálytalanságokat feltártak, és az ügyet lezárták. Sem a határozatról, sem a határozat tartalmáról, engem nem értesítettek, az ügyben meg nem hallgattak, nem vizsgálták az elnök érintettségét, a nem jelzett területen történő vadzsákmányolást, a gondatlan veszélyeztetést. A határozatról mindmáig másolatot nem kaptam, így a feltárt szabálytalanságokról csak a személyes betekintés során szereztem tudomást. A meghozott V.121/3/2005. számú határozatot becsatolni ezért nem tudom… Megdöbbenésemre annak ellenére, hogy az eljárás a kezdeményezésemre indult meg (a V.121/3/2005. számú határozat indokolásában kijelenti: („Hivatalomhoz P.F. 2005. 02. 09-én V.121/2005. számú írásos bejelentést tett”), a hivatal határozatában közölte, hogy nem vagyok ügyfél az eljárásban, így semmilyen eljárási cselekményre nem vagyok jogosult, meghallgatásomra pedig nem tart igényt… élve fellebbezési jogommal fellebbezést nyújtottam be a hivatalhoz. A Megyei FM Hivatalnál a fellebbezésemet ismételten elutasították, az ügyféli minőségem hiányára hivatkozva. És jelezte: „A határozattal szemben bírósági felülvizsgálatnak helye nincs. … A hivatalvezetőnek … ismételten írtam, kértem az eljárás felülvizsgálatát, felhívtam a figyelmét, hogy ügyféli jogomat megsértették, nyilatkozattételi jogomat nem gyakorolhattam, továbbá a hivatal nem hozott megalapozott határozatot, mivel a tényállást nem tárta fel kellő alapossággal. A levelemre érdemi választ nem kaptam.”
A panaszos azt kéri az országgyűlési biztostól, hogy a Hivatal 1225/2005. ügyiratszámú és a Felügyelőség V.121/3/2005. ügyiratszámú - álláspontja szerint -  több tekintetben is jogsértő eljárását, valamint határozatát vizsgálja meg, és az ügyben panaszos ügyféli minőségét állapítsa meg, és hívja fel a hivatalt új eljárás lefolytatására, s panaszos meghallgatására.
A panaszos - Pécsen 2004. február 5. napjai keltezéssel ellátott a Baranya Megyei FM Hivatal Vadászati és Halászati Felügyelőségéhez küldött - levelében kérte a már említett vadásztársaság vadőre 2005. január 22-ei egyéni vadászatának kivizsgálását, mert: „ … a beíró könyv tanúsága szerint a vadőr egyéni vadászatot folytatott a 6-os számú körzetben - ez ellentétben áll a házi szabályzattal, de tudomásul vettük. A 0707. számú beíró könyvi bejegyzés szerint K.T. egyéni vadászatát 01. 22-én 6.30-kor kezdte meg és 12.00-kor fejezi be …. és 11.00-kor meg is érkezett a vadőrünk a vadászházhoz, ahol beszámolt róla, hogy lövést nem tett és nem zsákmányolt semmit. E napon kb. délután 3.00 órakor lövés dörrent. Nem sokkal ezután megjelent a vadőr a vadászháznál … gímborjúval… Állítása szerint a vadat a vadászházhoz vezető út mellett zsákmányolta. Ez a biztonsági körzet a 3/b. jelű. Az adott időben vadászott vadásztársunk a körzetben, akinek fogalma sem volt arról, hogy K.T. is a területen vadászik. Sem a vadászatot, sem az elejtést K.T. nem dokumentálta megfelelően a beíró könyvben, amikor a gímborjú elejtését a délelőtti beiratkozás mellé írta a 019940 klotáriaszámmal. A megjegyzés rovatban nem tüntette fel a vad további sorsát, így nem megállapítható, hogy mi is történt a lőtt vaddal. Úgy gondolom, hogy K.T. többszörösen is vétett a vadászat rendjében, veszélyeztette a jogosan a körzetben tartózkodók biztonságát, jogosulatlanul vadászott és zsákmányolt egy gímborjút, hamisan és félrevezetően töltötte ki a vadászati naplót.” Panaszos azt is rögzítette beadványában, hogy K.T. nem tagja a vadásztársaságnak, ezért a vadásztársaság fegyelmi bizottsága nem jogosult eljárni vele szemben, ezért kéri a felügyeletet az ügy kivizsgálására.
A panaszosnak a Felügyelőség által adott - 2005. IV. hó 21-én kelt V.121/5/2005. ügyiratszámú - válaszából kitűnik, hogy a panaszos által tett bejelentést V.121/2005. ügyiratszámon iktatták 2005. II. hó 9. napján.
A V.121/2005. számú ügyben K.T. vadőr ügyfélként történő meghallgatásáról 2005. II. hó 14-én felvett jegyzőkönyvben egyebek mellett rögzítésre került K.T. „nyilatkozata”, mely szerint: „2005. január 22-én reggel 6 óra 30 perckor a Lóri sorompónál található beírókönyvbe beiratkoztam 6.30-tól déli 12 óráig a 6-os körzetbe. … Bár a 6-os körzetbe iratkoztam be, F.G. megkért, hogy kísérjem, segítsem a cserkelésben. … Ezt követően visszamentünk … hárman a vadászházhoz, ekkor féltizenegy lehetett. … Negyedegy körül G.N. felhívott, hogy úton van a segítségemre. A helyszínen összetalálkoztunk …. kihúztuk a gödörből a szarvasünőt. Azt követően beszállítottam a hűtőházba, mérlegeltem. Ezután visszaindultam a vadászházhoz, és beiratkoztam a Lóri beírókönyvbe 13.30-tól 24 óráig terjedő vadászati időtartamra a 3/b vadászati körzetbe. A vadászházhoz menet, kb. 14 óra körül az 1-es beíró körzetből a 3/b-be átváltott előttem 4 db szarvas, két borjú és két tehén. J.M. kérésére meglőttem az egyik borjút. Ezt követően bementem a vadászházhoz … a vadászok még nem jöttek be. Így egyedül indultam el a szarvasborjút kizsigerelni … és a vadászházba szállítottam. Azonosító jellel láttam el zsigereléskor. Az elejtés helye a beíró könyvtől kb. 4 km-re van. … Ezután a szarvasborjút átettük J.M. autójába. Én hazaindultam és a beíró könyvnél megállva bejegyeztem a borjú elejtését. Febr. 13-án vasárnap tapasztaltam, hogy a szarvasborjúm beírását tévedésből a reggeli 6-os körzetbeli vadászatomhoz írtam. Viszont a szolgálati naplómba az elejtés helyszínén bejegyeztem. Mást az ügyben elmondani nem kívánok, a jegyzőkönyvben írtakat elolvasás és megértés után aláírásommal hitelesítem.”
A Felügyelőség által hozott V.121/3/2005. számú és 2005. március 7. napján kelt határozat rendelkező részében olvasható, hogy: „K.T. pécsi lakos vadászat rendjének feltételezett megsértése tárgyában bejelentésre indult államigazgatási eljárást megszüntetem. Jelen határozat ellen a kézhezvételt követő 15 napon belül a Baranya Megyei FM Hivatalhoz két példányban benyújtott fellebbezéssel élhet. A jogorvoslati kérelem benyújtásával egyidejűleg 6.000 Ft igazgatás-szolgáltatási díjat kell … leróni.”
E határozat indokolásában rögzítésre került: „Hivatalomhoz P.F. 2005. 02. 09-én a V.121/2005. számon iktatott írásos bejelentést tett, melyben 2005. 01. 22-én történt vadászati eseményt írt le. Bejelentése szerint K.T. a Pécsi Szarvasnóta Vt. hivatásos vadásza elejtett gímszarvas borjút és a vadászatot nem dokumentálta megfelelően. A 3/B. körzetben délután 15.00 óra körüli időpontban elejtett vadat (0715 sorszámú bejegyzés az Egyéni Vadászati Napló és Teríték Nyilvántartásba 3/b. körzet vadászati hely 13.30 órától vadászat kezdete 24 óráig tervezett vadászat időponttal), a szintén aznap délelőtti beiratkozáshoz (0707 sorszámú bejegyzés az Egyéni Vadászati Napló és Teríték Nyilvántartásba 6. körzet vadászati hely 6.30 órától vadászat kezdete 12.00 óráig tervezett vadászat vége időponttal) vezette be, illetve egyeztetés nélkül azonos körzetbe  (3/B.) vadászott dr. Á.L-lel. A meghallgatás során megállapítást nyert, hogy K.T. tévedésből jegyezte be a vadelejtést a 0707 sorszámú bejegyzés mellé, viszont a 42/2004. sorszámú hivatásos vadászati szolgálati naplóban helyesen tüntette fel az elejtés helyét. A vadászatot a 3/B. területen K.T. 14 óra után kezdte meg, amikor dr. Á.L.-lel vadászatát már befejezte. Határozatomat az 1996. évi LV. törvény 87. § (1) bekezdése, valamint az 1957. évi IV. törvény 14. § (2) bekezdésében foglaltak alapján hoztam. A jogorvoslatra vonatkozó rendelkezés jogalapja az 1957. évi IV. törvény 62. §-a, valamint az 1996. évi LV. törvény 87. § (1)-(2) bekezdése. A fellebbezés esetén fizetendő igazgatási-szolgáltatási díj mértékét a Vhr. 89. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a 22. számú melléklet alapján kell fizetni.” Az értesítési záradékon P.F. bejelentő (panaszos) neve nem került feltüntetésre, K.T.-é viszont igen.
A jelzett első fokú határozat ellen P.F. fellebbezést nyújtott be. A fellebbezést a Felügyelőség felettes szerve, a Hivatal vezetője bírálta el a 1225-2/2005. ügyiratszámú és 2005. augusztus 9. napján kelt határozatában. E határozat rendelkező részében rögzítésre került, hogy: „P.F. fellebbezést nyújtott be a vadászat rendje megsértéséről tett bejelentése eljárásának a Felügyelőség V.1213/2005. számú határozat szerinti megszüntetése ellen. … P.F. fellebbezését jogalap hiányában elutasítom. Határozatom érdemi döntést nem tartalmaz, ellene bírósági felülvizsgálatnak helye nincs.” A határozat indoklásában rögzítésre került, hogy P.F. … a „Pécsi Szarvasnóta” Vadásztársaság tagja, és ezen belül a fegyelmi bizottság tagja 2005. február 05-i levelében bejelentést tett az FVM Baranya Megyei … Felügyelőségen K.T. hivatásos vadász 2005. január 22-én folytatott vadászatára. Állítása szerint K.T. „a vadászat rendjében többszörösen vétett, veszélyeztette vadásztársait, jogosulatlanul vadászott”.  Az ügyben a Felügyelőség vizsgálatát lefolytatta majd az eljárást az V.121/3/2005. számú határozatával megszüntette. A határozat megállapítást, elmarasztaló rendelkezést nem tartalmazott. A Felügyelőség a határozat indokolása szerint intézkedésre okot adó körülményt, szabálytalanságot nem tárt fel. A Felügyelőség a határozatot az érintett hivatásos vadásznak, valamint a Vadásztársaságnak kézbesítette, P.F. részére nem küldte meg. A bejelentő az ügyről a Felügyelőségen személyesen kért tájékoztatást, melyet megkapott és a meghozott határozatba betekinthetett. Írásos megkeresésére a Felügyelőség a V.121/3/2005. számú levélben is tájékoztatta. P.F. az eljárással nem értett egyet, és 2005. május 6-án fellebbezést nyújtott be. Az elbírálásra felterjesztett iratanyag alapján megvizsgáltam a Felügyelőség eljárását és a fellebbezésben foglaltakat. Megállapítottam, hogy a Felügyelőség a hozzá bejelentett ügy érdemét a hatáskörében eljárva megfelelően megvizsgálta, tényeit a vad védelméről, a vadgazdálkodásról valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvényben (Vtv.) foglaltak szerint feltárta. Meghozott határozatát postai kézbesítés útján közölte, az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957 évi IV. törvény (Áe.) 3. § (4) bekezdésében foglaltak szerint ügyféli jogállású személyeknek, tehát K.T. hivatásos vadásznak, továbbá a Vadásztársaságnak. A Felügyelőséggel azonosan megállapítottam, hogy az ügynek nincs olyan a Vtv. szerint értékelhető részlete vagy körülménye, mely a bejelentő P.F. személyét, vadászati tevékenységét, vagy az államigazgatási eljárás fent hivatkozott rendjében foglalt jogát vagy jogos érdekét érintené. Ebből következően P.F. ügyfélnek nem tekinthető. A bejelentő részére a Felügyelőség iratbetekintést biztosított, majd az eljárásról levélben is tájékoztatta. Ezeken túl P.F-et a meghozott és jogerőre emelkedett V.121/3/2005. számú első fokú határozattal szemben a fellebbezés joga már nem illette meg. A Felügyelőség eljárását jogszerűnek találtam. … Határozatomat … az 1957. évi IV. törvény … 3. § (4) bekezdése és 62. §-a alapján hoztam. A jogorvoslatot az Áe. 72. § (1) és (2) bekezdésében foglaltak nem biztosítják.” Az értesítési záradék szerint a határozat kézbesítésre került P.F. részére, nem került kézbesítésre viszont K.T. vadőr részére.

A jogszabályi háttér
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

1957. évi IV. törvény a államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
1. § Ennek a törvénynek az a célja, hogy a közigazgatási szervek hatósági eljárásának szabályozásával elősegítse az államigazgatási feladatok eredményes ellátását.
2. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
3. § (1) A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. (3) E törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez. (4) Ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, amelynek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Az ügyfél jogai megilletik azt a szervet, amelynek feladatkörét az ügy érinti.
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja. (7) Az (1), (2), (3) és (5) bekezdésben foglaltakat a fellebbezési eljárásra is alkalmazni kell.
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
14. § (2) A közigazgatási szerv a hivatalból indított vagy folytatott eljárást - ha a megindításra vagy a folytatásra okot adó körülmény már nem áll fenn - megszünteti, és erről értesíti azokat, akik a 13. § (2) bekezdése szerint az eljárás megindításáról értesültek.
17. § (1) A szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri, vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges -, továbbá a tárgyalásról egyidejűleg jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt (a továbbiakban együtt: jegyzőkönyv) kell készíteni.
25. § Ha az ügyfél a 22. § (1) bekezdése alapján nem idézhető, vagy a közigazgatási szerv az ügyfél megidézését nem tartja szükségesnek, köteles az ügyfelet a tanú és a szakértő meghallgatásáról, a szemléről és a tárgyalásról azzal a tájékoztatással értesíteni, hogy a meghallgatáson (szemlén, tárgyaláson) részt vehet, de megjelenése nem kötelező.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. (3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény. (4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
29. § (1) Az ügyre vonatkozó tény tanúval is bizonyítható. (2) A tanúként megidézett személy köteles a meghallgatása végett megjelenni és - a (3) bekezdés b) pontjában, továbbá a (4) és (5) bekezdésben meghatározott kivétellel - tanúvallomást tenni.
30. § (1) A meghallgatás kezdetén meg kell állapítani a tanú személyazonosságát. A tanúnak nyilatkoznia kell arról, hogy az ügyfelekkel milyen viszonyban van, nem elfogult-e. A tanút figyelmeztetni kell jogaira, kötelességeire és a hamis tanúzás következményeire. (3) Ha a közigazgatási szerv a tanút tárgyaláson kívül hallgatja meg, a meghallgatásra a tárgyalás szabályait kell megfelelően alkalmazni.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
61. § (1) Ha a közigazgatási szerv megállapítja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata jogszabályt sért, a határozatot módosítja vagy visszavonja. (3) A határozat módosítására, vagy visszavonására a közigazgatási szerv csak egy ízben, a határozat közlésétől számított egy éven belül jogosult. A szakhatóság a hozzájárulását (20. §) az ügyben eljáró közigazgatási szerv határozatának meghozataláig módosíthatja vagy vonhatja vissza. (4) A határozat módosítását vagy visszavonását jogszabály kizárhatja, vagy külön feltételhez kötheti. (5) A határozatot nem lehet módosítani vagy visszavonni, ha ez jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz. (3) Az érdemi döntést megelőző határozat és a szakhatóság állásfoglalása csak az érdemi határozat elleni fellebbezésben támadható meg, kivéve ha a külön fellebbezést jogszabály megengedi. Bírságot kiszabó határozat ellen fellebbezésnek van helye.
66. § (1) A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz. (2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti. (3) A felettes szerv, ha az érdemi határozat hozatalához nincs elég adat, vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a határozat megsemmisítése mellett az ügyben első fokon eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja, vagy a tényállás kiegészítése iránt maga intézkedik.
71. § (1) Ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja vagy megsemmisítheti, és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja. Ez a jogkör illeti meg a felettes közigazgatási szervet akkor is, ha a szakhatóság - a felettes szerve útján - a határozatnak részére történő megküldésétől [45. § (4) bek.] számított tizenöt napon belül hozzájárulásának figyelmen kívül hagyását sérelmezi. (2) A határozat nem változtatható és nem semmisíthető meg, ha a) a határozatot a bíróság felülvizsgálta, b) a határozat megváltoztatása vagy megsemmisítése jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene, c) a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt, d) azt jogszabály kizárja vagy feltételhez köti.
72. § (1) Az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva - ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik -, az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól.
93. § Ha a törvény, törvényerejű rendelet, kormány vagy miniszteri rendelet másként nem rendelkezik, e törvény alkalmazása során felettes szervként a 94-96. §-ban meghatározott közigazgatási szervek járnak el.

1996. évi LV. tv a vad védelméről, a vadgazdálkodásról valamint a vadászatról (Vtv.)
58. § (1) A jogosult - a vadászat formájától függetlenül - köteles a vadászat lefolyásának utólagos ellenőrzésére alkalmas napló (a továbbiakban: vadászati napló) vezetéséről gondoskodni. (2) A jogosult a vadászat befejezését követően köteles az elejtett vadról nyilvántartást vezetni (a továbbiakban: teríték-nyilvántartás). (4) A vadászati napló és a teríték-nyilvántartás vezetését a vadászati hatóság ellenőrzi.
71. § (1) A vadászat rendje megsértésének minősül az alábbi vadászat: a) a légi járműből, mozgásban lévő motoros járműből vagy járműről, továbbá az óránként öt kilométert meghaladó sebességgel közlekedő vízi járműből, b) a vízivad vadászatának kivételével a lesgödörből, c) a vízivad vadászatának kivételével a vízi járműről, d) a fényszóró engedély nélküli használatával, valamint e) a gímszarvasra, a dámszarvasra, az őzre, illetőleg a muflonra hajtóvadászat keretében történő vadászat, továbbá f) a falkavadászat, g) az érintett vadászatra jogosultak közötti megállapodás hiányában a szomszédos vadászterület határától számított háromszáz méteren belüli lesvadászat, h) vadászati idénytől függetlenül az olyan időpontban történő vadászat, amikor a vad menekülési lehetősége bármilyen természeti ok miatt jelentősen korlátozott, i) a vaddisznó és a róka vadászatának kivételével a csillagászati napnyugtát egy órával követő és a csillagászati napkeltét egy órával megelőző időpontok közötti vadászat (a továbbiakban: éjszakai vadászat).
83. § (1) A vadászati hatóság határozata alapján vadgazdálkodási bírságot köteles fizetni a jogosult akkor, ha b) az általa vagy hozzájárulásával szervezett vadászaton a vadat a vadászati hatóság engedélye nélkül, vadászati idényen kívül, vadászati tilalom vagy vadászati korlátozás idején ejtik el, vagy fogják be; c) nem, vagy nem az e törvényben foglaltaknak megfelelően tesz eleget trófeabírálat céljából történő trófeabemutatási kötelezettségének; d) az általa vagy hozzájárulásával szervezett vadászaton jogosulatlan személy vadászik; e) nem tesz eleget a vadállomány védelmével, fenntartásával, valamint az élőhely védelmével kapcsolatos e törvény szerinti kötelezettségeinek; f) nem, vagy nem az e törvényben foglaltaknak megfelelően tesz eleget a vadgazdálkodási üzemterv, éves vadgazdálkodási terv készítésének, a teríték-nyilvántartási, valamint vadászati napló vezetési kötelezettségének; g) a vadgazdálkodási szabályokat megsérti; h) az általa vagy hozzájárulásával szervezett vadászaton a vadászat rendjét megsértik.
84. § (1) A vadászati hatóság határozata alapján vadvédelmi bírságot köteles fizetni: a) a vadászterületnek minősülő föld használója, ha nem tesz eleget a vadállományban okozott kár megelőzésével kapcsolatos kötelezettségének; b) a vadász, ha a vadászat rendjét megsérti;
c) aki a vadat szándékosan kínozza; d) a vadász, ha az általa sebzett vagy az egyébként súlyosan beteg vad elejtése céljából nem teszi meg a szükséges intézkedéseket; e) aki a vadat tiltott vadászati eszközzel, illetve módon fogja vagy pusztítja el; f) aki a vadat tiltott módon zaklatja; g) aki jogosulatlanul vadászik; h) aki a jogszerű vadászati és vadgazdálkodási tevékenységet akadályozza. (4) A törvény alkalmazásában jogosulatlan vadászatnak minősül a 64. § (1) bekezdésében felsorolt igazolások hiányában történő, továbbá a jogosult hozzájárulása nélküli vadászat, valamint az, ha a vadász az általa elejtett vadat e törvénynek megfelelően nem jelöli meg, vagy nem jegyzi be az egyéni lőjegyzékbe.
87. § (1) Az e törvény szerint indult hatósági eljárás során az államigazgatási eljárás szabályait az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A vadászati felügyelőség hatáskörébe tartozó ügyekben - a vadgazdálkodási és vadvédelmi bírság kiszabása, továbbá a vadászjegy és a vadászati engedély visszavonása kivételével - felettes szervként a minisztérium jár el. A vadgazdálkodási és vadvédelmi bírság kiszabása, továbbá a vadászjegy és a vadászati engedély visszavonása esetében másodfokon a megyei (fővárosi) földművelésügyi hivatal vezetője jár el.
88. § Amennyiben e törvény másként nem rendelkezik, vadászati hatósági ügyben első fokon a vadászati felügyelőség vezetője jár el.
89. § (1) A vadászati hatósági feladatokat ellátó személy, valamint a vadászati hatóság alkalmazásában álló vadászati felügyelő, feladatainak ellátása során jogosult: a) külön térítés fizetése nélkül magánúton közlekedni, a vadászterületet bejárni, ott helyszíni szemlét, vizsgálatot tartani; b) a jogosulttól, a vadásztól felvilágosítást, adatot, igazolást kérni, valamint a vadászati jog hasznosításával kapcsolatban iratokba, nyilvántartásokba betekinteni; c) a vadászterületen megfigyelést végezni; d) a vadat veszélyeztető, vagy annak számító tevékenység abbahagyását, illetve a tevékenységtől való tartózkodást elrendelni; e) a vadállomány egészségi állapotát veszélyeztető beteg, sérült vagy elhullott vad elszállítását elrendelni; f) a vadászati hatóság nevében hozott határozatát - utólagos írásbafoglalási kötelezettség mellett - szóban is megadni; g) jogosulatlan vadászat vagy vadászati eszköz jogosulatlan használata esetén a vadászathoz használt eszközt - ideértve a gépjárművet is - elismervény ellenében visszatartani; h) a vadászati jog gyakorlásával összefüggő szabálysértés vagy bűncselekmény alapos gyanúja esetén az illetékes hatóságnál a vadászati felügyelőség vezetőjének megbízása alapján eljárást kezdeményezni; i) a vadászat rendjére vonatkozó szabályok betartását ellenőrizni.

79/2004. (V. 4.) FVM rendelet az 1996. évi LV. törvény végrehajtásáról (Vhr.)
42. § (2) Az azonosítójelet a nagyvad hátsó lábán a csánk fölött - a horgasinat (Achilles-ín) befoglalóan - a nagyvad birtokbavételét követően azonnal be kell helyezni. A vad elszállítását csak azonosítójellel történt megjelölését követően szabad megkezdeni.
47. § (1) Az egyéni, illetve a társas vadászati naplót és terítéknyilvántartást a 13. számú mellékletben foglalt minta szerint területrészenként elkülönítve kell vezetni. Minden vadászatot új sorszámon, annak megkezdése előtt kell naplózni, a vadászat várható befejezésével együtt. A bejegyzett befejezési időponton túl a vadász vadászati tevékenységet nem végezhet. Egyéni vendég- vagy bérvadászat esetében a vadászatot a kísérővadász jegyezi be, társas vadászat esetében pedig a vadászatvezető. Amennyiben a vadászaton vadelejtés, sebzés, hibázás vagy bármilyen vadászati, illetve rendkívüli esemény történt akkor a vadászat végén - egyéni vadászat esetén a vadász, társas vadászat esetén a vadászatvezető, bér- és vendégvadászat esetén pedig a kísérővadász - a vadászati napló megfelelő rovatába bejegyezni, valamint a bejegyzést aláírásával hitelesíteni köteles. (3) A vadászati napló és teríték-nyilvántartás vezetését a jogosulton kívül a vadászati hatóság ellenőrizheti. A vadászati napló és teríték-nyilvántartás vezetési szabályainak megsértése a vadászat rendje megsértésének minősül.
65. § (1) A vadász a vadászat megkezdése előtt köteles a jogosultnál az előírt rendben jelentkezni. Egyéni vadászat esetén - ha ettől eltérő helyi szabályt nem állapítanak meg - a jogosultnál való jelentkezésnek minősül a vadászatnak a vadászati napló vezetésére meghatározott szabályok szerinti bejegyzése is. A vadász e rend szerinti jelentkezésével a jogosult hozzájárulása a vadászathoz megadottnak tekintendő. Egyéni vadászati módok esetén a jogosult köteles a vadászatok rendjére vonatkozó rendelkezéseit ismertetni, továbbá azt a vadászati naplóba is bejegyezni. (2) A jogosult a vadászat részletes rendjét a vadászterületnek megfelelően, a helyi viszonyok szerint köteles megállapítani és a helyi szabályzatot a vadászati napló és teríték-nyilvántartás mellé is bejegyezni, illetve csatolni. (3) A vadász a jogszabályokban foglaltakon kívül köteles a helyi szabályzatban foglaltakat megtartani, valamint a jogosult által felhatalmazott vadászatvezetőnek, illetve kísérő vadásznak a vadászat rendjére vonatkozó utasításait követni. A vadászatra vonatkozó szabályok, illetve utasítások megszegőjét a vadászatvezető, egyéni vadászat esetén a jogosult vagy a hivatásos vadász figyelmezteti, súlyosabb esetben a vadászatból kizárja.
66. § (1) Társas vadászati mód esetén a vadászatra jogosult köteles vadászatvezetőt állítani. A társasvadászatot a vadászatvezető irányítja. A biztonságos vadászat lefolytatása érdekében kiadott vadászat vezetői utasítás megszegése a vadászat rendje megsértésének minősül. (2) A társas vadászatok ütemtervét a jogosult köteles legkésőbb szeptember 30-áig az illetékes vadászati hatóságnak, rendőrhatóságnak, valamint - a természetvédelem alatt álló területre vonatkozóan - a természetvédelmi hatóságnak írásban megküldeni, és az esetleges változást - legkésőbb a vadászat kezdetét két nappal megelőzően - bejelenteni. (3) A helyi szabályzatban foglalt rendelkezések megsértése esetén - amennyiben az a Vtv. alapján nem minősül jogosulatlan vadászatnak, vagy a vadászat rendje megsértésének - a vadászatra jogosult járhat el.

2004. évi CXL. tv a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
171. § (1) E törvény rendelkezéseit a törvény hatálybalépése után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
17. § (1) Az országgyűlési biztos a hozzá benyújtott beadványt - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - köteles megvizsgálni. A célszerűnek tartott intézkedést - e törvény keretei között - maga választja meg. (4) Ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni.
18. § (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel.
19. § (1) Az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat eredményéről, illetve esetleges intézkedéséről a beadványt tevőt értesíti.
21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni. (2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost. (3) Ha a megkeresett szerv a kezdeményezéssel nem ért egyet a (2) bekezdésben megjelölt határidőn belül köteles azt véleményével ellátva felügyeleti szervéhez felterjeszteni. A felügyeleti szerv a felterjesztés kézhezvételétől számított harminc napon belül köteles állásfoglalásáról, illetőleg a megtett intézkedésről az országgyűlési biztost értesíteni.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat feltárta, hogy panaszos írásos bejelentést tett a hatáskörrel rendelkező illetékes felügyelőségnél, melyben a hatóság tudomására hozta, hogy 2005. II. hó 22. napján a Vadásztársaság területén annak vadőre kb. 15 órakor gímszarvasborjút ejtett el a 3/b. jelű biztonsági körzetben annak ellenére, hogy a beíró könyv tanúsága szerint abba vadászatát 2005. január 22. napján 6 óra 30 perctől 12 óráig terjedő időre írta be a 6-os biztonsági körzetbe, s e beírás mellé a 019940 klotáriaszámmal jegyezte be a vad elejtésének tényét, ugyanakkor a megjegyzés rovatba nem tüntette fel az elejtett vad sorsát, azaz hogy mi történt a lőtt vaddal. A bejelentő állítása szerint: „a vadőr megsértette a vadászat rendjét, jogosulatlanul vadászott, és veszélyeztette a biztonsági körzetben jogosan vadászók biztonságát, zsákmányolt egy gímborjút és hamisan vagy félrevezetően töltötte ki a vadászati naplót”. 
A Felügyelőség által 2005. II. hó 14-én az ügyben felvett jegyzőkönyvben - melyből kizárólag a vadőr nyilatkozatát ismerhetjük meg - rögzítésre került, hogy a 6-os körzetbe 2005. I. hó 22-én 6.30-tól 12 óráig tartó vadászatot jegyzett be - ezzel ellentétben a 3/b. körzetbe más vadászok vadászatát segítette - majd 11 óra után, még aznap 13.30-tól 24 óráig terjedő időre vadászatát a 3/b. biztonsági körzetbe jegyezte be, és kb. 14 óra körül e körzetbe egy borjút lőtt, melyet zsigereléskor azonosító jellel látott el. E vadat a Vadásztársaság elnökének autójába tették. A vadőr nyilatkozata szerint csak 2005. II. hó 13. napján vasárnap tapasztalta, hogy az elejtett vadat a reggeli 6-os körzetbeli vadászatán elejtettnek tüntette fel.
Az első fokú határozat szerint a vadőr „ … tévedésből írta be a 6-os körzetbe délelőtt történő vadászatához ugyanakkor a 3/b. körzetben a beíró könyvben szereplő vadászata helyett e körzetben elejtett vadat”. A határozat azt is rögzíti - s erről sem a bejelentésben, sem a jegyzőkönyvben szó nem esik -, hogy a vadőr a 3/b. körzetben „ … a vadászatát 14 óra után kezdte meg, amikor már dr. Á.L. a vadászatát befejezte”.
A vizsgálat megállapította azt is, hogy az Áe. szabályai szerint a kérelmet (bejelentést) tartalma szerint kellett volna elbírálni. A bejelentő az Áe. 3. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezés szerint ügyfélnek nem tekinthető. Ezért a bejelentő tanúként való meghallgatása, továbbá a vadőrrel való esetleges szembesítése volt indokolt. Ez azonban ez eljárás során elmaradt. Nem történt meg a tényállásnak az Áe. 26. §-a szerinti tisztázása sem. Végső soron annak feltárása - mely a vadászati hatóság feladata -, hogy a hivatásos vadász megsértette-e a bejelentés szerint a vadászat rendjét (Vtv. 71. §), továbbá hogy a vadászatra jogosult magatartása a Vtv. 83. § (1) bekezdés h) pontjában foglaltak szerinti-e, s hogy ellenkező esetben miért nem az, valamint hogy a vadőr vadászata a Vtv. 84. § (1) bekezdésének g) pontja szerint minősül-e, illetve hogy vadászata a Vtv. 84. § (4) bekezdésének hatálya alá tartozó tényállási elemeket megvalósította-e.
A vizsgálat megállapította azt is, hogy az első fokon eljáró vadászati hatóságnak - a Vtv. 87. § (1) bekezdése szerint - az Áe.-nek a cselekmény elkövetésekor hatályos szabályai szerint kellett volna eljárni. A hatóság azonban ezt elmulasztotta. A tényállás feltárása és tisztázása elmaradt. A rendelkezésemre bocsátott iratokból az sem állapítható meg, hogy a 2004. évi II. hó 5. napjára keltezett bejelentést a hatóság miért 2005. IV. hó 9. napján iktatta. Ezzel azonos megítélés alá esik a Felügyelőség V.121/5/2005. ügyiratszámú, 2005. V. hó 21. napján keletezett - panaszos érdeklődésére adott válaszlevélben foglalt az a tájékoztatás is - melyben rögzítette, hogy: „… a V.121/3/2005. számú határozattal az államigazgatási eljárás megszüntetésre, az ügy lezárásra került. Fent említett határozat - mivel az a vadászatra jogosult kezdeményezésére indult - annak levelezési címére lett továbbítva.”. A V.121/3/2005. számú határozat azon megállapítása, mely szerint: „A vadászatot a 3/b. területen K.T. 14.00 óra után kezdte meg, amikor dr. Á.L. vadászatát már befejezte.” - az eljárás során készített egyetlen iratban sem került rögzítésre. A vizsgálat megállapította azt is, hogy a határozat indoklásából kimaradt a szükséges jogszabályok megjelölése. A Felügyelőség annak ellenére, hogy az eljárást megszüntette - mely nem érdemi határozat - ellene mégis fellebbezési jogot biztosított az ügyfélnek, s a határozatot megküldte a vadőrnek, a bejelentőnek azonban nem. E határozat ellen az Áe. szabályai szerint fellebbezésnek (érdemi határozat hiányában) nem volt helye. Helye lett volna a hatóság eljárásának befejezését követően panaszos írásos tájékoztatása az ügy elintézéséről. Ez az eljáró hatóság kötelezettsége.
A vizsgálat azt is feltárta, hogy az ügyféli minőséggel nem rendelkező bejelentést tévő fellebbezésnek nevezett iratát a másodfokú szerv fellebbezésnek tekintette, s azt fellebbezésként bírálta el, mely ellentétes az Áe. hivatkozott szabályaival. A másodfokú szerv a 1225-2/2005. számú határozatában úgy döntött, hogy „ … a fellebbezést jogalap hiányában elutasítja”.  A határozat rendelkező részében rögzítésre került, hogy „Határozatom érdemi döntést nem tartalmaz, ellene bírósági felülvizsgálatnak helye nincs”. A vizsgálat megállapította, hogy a másodfokú döntést hozó szerv az említett iratot az Áe. szabályai szerint fellebbezésként nem bírálhatta volna el, mert a bejelentés nyomán érdemi határozat nem született. A másodfokú határozat is nélkülözi a tények feltárását, a tényállás helyes megállapítását, továbbá helytelenül hivatkozik a Felügyelőség a V.121/3/2005. számú levelére (helyesen: V.121/5/2005.), s a határozat indokolásából is hiányzik az Áe., valamint a Vtv. megfelelő szabályainak megjelölése.
A vizsgálat feltárta azt is, hogy tévedett a másodfokon eljáró közigazgatási szerv, amikor határozatában a bejelentőt arról tájékoztatta, hogy: „Határozatom érdemi döntést nem tartalmaz, ellene bírósági felülvizsgálatnak helye nincs.” A vizsgálat felhívja a másodfokú döntést hozó szerv vezetőjének figyelmét arra, hogy a 3/1998. sz. közigazgatási jogegységi határozat szerint a bíróság által felülvizsgálható a közigazgatási szervnek a hatáskör hiányát megállapító határozata, ha az közigazgatási jogviszony hiányán alapul. Ilyennek minősül a másodfokú közigazgatási szerv vezetőjének az ügyféli jogállást megtagadó közigazgatási határozata is, mely a bíróság által felülvizsgálható érdemi határozat (BH2004.488.).

Összegezve
A vizsgálat rögzíti, hogy az első fokú határozatot hozó szerv eljárása során elmulasztotta a tényállás tisztázását, s helytelen tájékoztatást adott a jogorvoslati jog gyakorlására vonatkozóan is. Ez a megállapítás vonatkozik a másodfokú szerv határozatára és az azt megelőző eljárására is. Mind az első fokú határozatot hozó közigazgatási szerv, mind a másodfokon eljáró közigazgatási szerv a tényállás tisztázásának elmulasztásával jogbizonytalanságot idézett elő, mellyel megsértette panaszos jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát. Ugyanakkor az említett szervek határozataiban a jogorvoslathoz való jog gyakorlására adott helytelen tájékoztatása a panaszos jogorvoslathoz való jogával összefüggésben idézett elő visszásságot. Az említett visszásságok mindaddig fennállnak, míg a hivatkozott első, illetve másodfokú határozatok orvoslása meg nem történik.
Az alkotmányos jogokkal összefüggésben megjelölt visszásságok megszüntetése érdekében kezdeményezem a másodfokú határozatot hozó közigazgatási szervnél a már hivatkozott 1225-2/2005. számú határozatának visszavonását, s ezzel egyidejűleg az első fokon eljáró közigazgatási szerv V.121/3/2005. számú határozatának - az új eljárás lefolytatására  való kötelezés mellett történő - megsemmisítését.
A vizsgálat felhívja mind az első, mind a másodfokú határozatot hozó szerv vezetőjének figyelmét, hogy a megismételt eljárás lefolytatására a már hivatkozott „a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény” rendelkezései az irányadók.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § -ára való hivatkozással felkérem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Baranya Megyei Földművelésügyi Hivatalának Vezetőjét, hogy - jelentésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - a kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi álláspontjáról írásban tájékoztatni szíveskedjék.
A jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a Felügyelőség, illetve a Hivatal vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2006. április 20.

Lenkovics Barnabás sk.