Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogkörében eljáró
adatvédelmi biztos
Jelentése
az OBH 1737/2006. számú ügyben

Előadó: Juhászné dr. Budai Ildikó
Az eljárás megindulása
Hivatalomhoz előterjesztett beadványában a panaszos arról tájékoztatott, hogy 2004. augusztusától – munkaszerződéssel – a „non profit szektorbeli munkavállalás elősegítését szolgáló program keretében” a Rendőrökért Közbiztonsági Alapítványnál, mint PR munkatárs dolgozott. 2005. márciusáig a bérkifizetések a törvényben szabályozottak szerint megtörténtek, ettől kezdve azonban sorozatos csúszások fordultak elő a kifizetésekkel, a későbbiekben pedig, 2005. novemberétől egyáltalán nem kapott fizetést.
A panasz alapján nem volt kizárható a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz, a szociális biztonsághoz és a végzett munka után járó jövedelemhez való jog sérelme. Ezért az országgyűlési biztos általános helyettese vizsgálatot rendelt el. Vizsgálata során áttekintette a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény rendelkezéseit, az 1991. évi IV. törvényt a foglalkoztatásról a foglalkoztatást elősegítő támogatásokról, valamint a Munkaerőpiaci Alapból foglalkoztatási válsághelyzetek kezelésére nyújtható támogatásokról szóló 6/1996. (VII.16.) MÜM rendeletet. 
Mindezeken túl, megkereste a szociális és munkaügyi minisztert, az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Főfelügyelőség Főváros – Pest megyei Munkaügyi Felügyelőség igazgatóját, valamint a legfőbb ügyészt. 2006. szeptember 12-én ismételten tájékoztatást kért a szociális és munkaügyi minisztertől, az OMMF elnökétől, a legfőbb ügyészt pedig törvényességi vizsgálat tartására kérte fel az Alapítványnál.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/B. § (3) Minden dolgozónak joga van olyan jövedelemhez, amely megfelel végzett munkája mennyiségének és minőségének.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

A tényállás megállapítása
2003-ban, létszámleépítés miatt megszűnt a panaszos közel 11 éves köztisztviselői jogviszonya. 2004 augusztusától – munkaszerződéssel – a „non profit szektorbeli munkavállalás elősegítését szolgáló program keretében”, a Rendőrökért Közbiztonsági Alapítványnál” dolgozott. A program lényege az volt, hogy az alkalmazotti, bruttó bért nem az alapítvány fizette, hanem a Fővárosi Munkaügyi Központtal kötött megállapodás alapján az állam, 3x10 hónapig, ezzel támogatva a non profit szervezeteket.
2005. márciusáig a kifizetések rendben történtek, ettől az időponttól kezdve azonban, sorozatosan késedelmesen fizették a bért. 2005. novemberében fizették ki, például a július havi munkabért. A panaszos a kuratórium elnökéhez fordult segítségért, de a helyzet változatlan maradt. A munkaügyi központot is megkereste, ahol 2005. szeptember 1-jén személyesen is meghallgatták és írásba foglalták a panaszt. A munkaügyi központ 2005 novemberében azt tanácsolta a panaszosnak, hogy rendkívüli felmondással szüntesse meg a jogviszonyát és forduljon munkaügyi bírósághoz. 2005 novemberében az Alapítvány írásban rögzítette, hogy milyen ütemben fizeti ki az elmaradt béreket a munkavállalók részére, de ezt csak részben teljesítette. A panaszos 2006. februárjában rendkívüli felmondással megszüntette munkaviszonyát az Alapítványnál.

A vizsgálat megállapításai:
I. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Obtv. hivatkozott rendelkezéséből, valamint abból következően, hogy az állam által biztosított pénzösszeg felhasználásáról van szó, megállapítottam, hogy fennáll az ombudsman vizsgálati hatásköre.
II. A foglalkoztatáspolitikai célok megvalósítását célzó támogatások nyújtásának jogszabályi kereteit a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló – többször módosított – 1991. évi IV. törvény (Foglalkoztatási törvény), valamint az ennek végrehajtására vonatkozó, a foglalkoztatást elősegítő támogatásokról, valamint a Munkaerőpiaci Alapból foglalkoztatási válsághelyzetek kezelésére nyújtható támogatásokról szóló 6/1996 (VII.16.) MÜM rendelet biztosítják. A Foglalkoztatási törvény III. fejezete tartalmazza a munkaerőpiaci szolgáltatások és a foglalkoztatást bővítő támogatások szabályait. A támogatások közül kiemelendő a képzések, a munkanélküliek vállalkozóvá válásának elősegítése, a foglalkoztatás bővítése, a közhasznú munkavégzés, az önfoglalkoztatás támogatása, a munkahelyteremtés és a munkahelymegőrzés, valamint a munkaerőpiaci programok támogatása. A munkerőpiaci programok indítására a Foglalkoztatási törvény 19/B. §-a, a végrehajtásra a 6/1996 (VII.16.) MÜM rendelet 26/A.-26/F. §-aiban megfogalmazottak szerint van lehetőség.
Az aktív foglalkoztatáspolitikai eszközrendszer működtetése alapvetően decentralizáltan történik. Ebből következik, hogy az aktív munkaerőpiaci eszközrendszer működtetését szolgáló támogatásokkal kapcsolatos megállapodásokat – az ezek pénzügyi finanszírozását biztosító megyei decentralizált keretekkel összhangban – a megyei (fővárosi) munkaügyi központok kötik, vagyis a minisztérium alapvetően az Állami Foglalkoztatási Szolgálatot alkotó szervezetek (Foglalkoztatási Hivatal, de főként a megyei/fővárosi munkaügyi központok), és azok kirendeltségei bevonásával köt megállapodást a foglalkoztatáspolitika elősegítése érdekében.
A kormányzati létszámcsökkentésről és a létszámcsökkentés alapjául szolgáló intézkedési tervek elkészítéséről szóló 2263/2003. (X. 27.), és a kormányzati létszámcsökkentésről szóló 1106/2003. (X. 31.) Korm. határozatok által előírt programban csak a non-profit szektor szereplői nyújthattak be pályázatot a munkaügyi központokhoz. A program koordinációját a Foglalkoztatási Hivatal végezte. Itt készültek el a pályázati felhívással kapcsolatos dokumentumok, a szerződés tervezetek, útmutatók, itt valósult meg az operatív lebonyolítással összefüggő központi koordináció. A program végrehajtására részletes útmutató készült, mely tartalmazta az egyes szereplők feladatait.
A támogatási megállapodásokban megállapított feltételek teljesítését alapvetően a megyei (fővárosi) munkaügyi központok ellenőrzik. A megállapodások szerint utólagos finanszírozás történik, vagyis a megfelelő dokumentumok beérkezését követően van lehetőség az aktuális pénzeszközök biztosítására. A Szociális és Munkaügyi Minisztérium pénzügyi szervezeti egysége (Alapkezelési Főosztály) a program pénzügyi megvalósítását, míg a szakmai szervezeti egysége (Foglalkoztatási Főosztály) a Foglalkoztatási Hivatal – által évente összeállított beszámoló alapján – a szakmai megvalósítást kísérte figyelemmel. Ezen kívül az Ellenőrzési Osztály is folytathatott bármely bejelentésre ellenőrzést.
A megállapodásokban rögzített feltételek teljesülését az Állami Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, valamint a Szociális és Munkaügyi Minisztérium mellett, a területileg illetékes Munkaügyi Központ Ellenőrzési Osztálya, az OMMF és egyéb jogszabályokban meghatározott szervek ellenőrizhették.
A jelen ügyben vizsgált Alapítvány esetében miniszteri döntés született a támogatásról, keret jelleggel. A pénzeszközök folyósítására azonban később a tényleges létszám alapján, a Fővárosi Munkaügyi Központ által kötött megállapodás szerint akkor kerülhetett sor, amikor ismerté vált a szükséges, felvételre tervezett munkaerő szakmai összetétele, valamint a ténylegesen leépítéssel érintett, a programban résztvevők szakmai összetétele, illetve ezek kölcsönös megfeleltethetősége.
A megállapodásban az Alapítvány kötelezettséget vállalt arra, hogy a megállapított támogatás megtérítését a tárgyhót követő hónap 15. napjáig a rendelkezésre bocsátott elszámoló lapon igényli. Vállalta azt is, hogy az elszámoláshoz csatolja a bérjegyzék vagy a kifizetést igénylő bizonylat hiteles másolatát, az APEH részére beküldendő „Havi bevallás egyes adó – és járulék kötelezettségekről az államháztartással szemben” c. igazolás hiteles másolatát, és a járulékok befizetését igazoló bizonylat (számlaegyenleg vagy banki terminálból kinyomtatott pénzforgalmi jegyzék) hiteles másolatát.
Az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 81.§ (2) bekezdése előírja, hogy a támogatási szerződést követően kialakuló 60 napon túl meg nem fizetett köztartozás esetén a támogatás nem folyósítható.
A szociális és munkaügyi miniszter az országgyűlési biztos általános helyettesének címzett válaszában kitért arra, hogy a Rendőrökért Közbiztonsági Alapítvány esetében több vizsgálatot is folytattak, alapvetően a Fővárosi Munkaügyi Központ irányításával. A minisztériumhoz érkező bejelentések alapján általában a programot bonyolító Foglalkoztatási Hivatal jár el, amely az érintett munkaügyi központtól szerzi be a szükséges információkat, de a munkaügyi központokat is bevonhatja a vizsgálatba.
A miniszteri tájékoztatás kitért arra is, hogy a vizsgált Alapítvány a megállapodásban vállalt elszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségének a megállapodásban előírt módon és határidőben – a 2005. I-IV hónapokra vonatkozóan – nem tett eleget, azt többszöri hiánypótlásra történő felhívásra sem pótolta, mulasztását hitelt érdemlő módon nem igazolta.
Mindezek alapján, a Fővárosi Munkaügyi Központ Ellenőrzési Osztálya 2005. május 12-én munkaügyi ellenőrzést tartott az Alapítványnál. Megállapította, hogy járulékfizetési kötelezettségének 2005. februárjától valóban nem tett eleget, sőt jelentős mértékű köztartozást is felhalmozott.
Az OMMF elnökének tájékoztatása szerint az Alapítvány irodáiban 2005. szeptember 26., és október 6. között tartott ellenőrzés során megállapították, hogy a munkáltató amellett, hogy munkavállaló (panaszos) munkaviszonyának kezdetét és végét késedelmesen jelentette be az Egységes Munkaügyi Nyilvántartásba, valóban a tárgyhót követő 10. munkanap után, 2006. április-augusztusban fizetett munkabért. A munkaügyi ellenőrzés nyolc hónapra vonatkozó adatai azt mutatták, hogy a munkaszerződés és bejelentés nélküli foglalkoztatás, valamint a munkaidő nyilvántartással kapcsolatos szabálytalanságok mellett, a munkabér védelmére vonatkozó előírásokat is megszegték.
A felügyelőség igazgatója a munkaügyi szabálytalanságok megszüntetésére és a munkaügyi bírság megfizetésére kötelezte az Alapítványt, illetőleg tájékoztatta a panaszost a vizsgálat eredményéről.
A legfőbb ügyész arról tájékoztatta az általános helyettest, hogy megvizsgálta az Alapítvány működésének törvényességét, és az általa észlelt jogszabálysértések miatt az Alapítvány képviselőjéhez 10 pontból álló felszólalást nyújtott be.
Tekintettel arra, hogy az OMMF illetékes szerve, a Főváros-Pest megyei Felügyelőség, az Országgyűlési Biztos Hivatalához érkezett panasz alapján 2005. szeptember- októberben a késedelmes munkabér kifizetés tárgyában a Rendőrökért Közbiztonság Alapítvány irodáiban ellenőrzést végzett és saját hatáskörében megtette a szükséges és lehetséges intézkedéseket, továbbá arra, hogy a legfőbb ügyész felszólalást nyújtott be az országgyűlési biztos általános helyettese által kezdeményezett törvényességi ellenőrzés során feltárt jogszabálysértések megszüntetésére, külön intézkedést nem kezdeményezek.
Jelentésemet tájékoztatás céljából megküldöm a szociális és munkaügyi miniszternek, valamint az OMMF elnökének.

Budapest, 2007. augusztus 22.

Dr. Péterfalvi Attila sk.

Melléklet: Az ügy jogszabályi háttere
1992. évi XXII. tv. a Munka Törvénykönyvéről (Mt.)
141. § A munkavállalónak munkaviszonya alapján a munkáltatótól munkabér jár; az ettől eltérő megállapodás érvénytelen.
142. § A munkavállalót - eltérő megállapodás hiányában - a munkaszerződésben megállapított személyi alapbérnek megfelelő munkabér illeti meg.
142/A. § (1) Az egyenlő, illetve egyenlő értékűként elismert munka díjazásának meghatározása során az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani. (2) A munka egyenlő értékének megállapításánál különösen az elvégzett munka természetét, minőségét, mennyiségét, a munkakörülményeket, a szükséges szakképzettséget, fizikai vagy szellemi erőfeszítést, tapasztalatot, illetve felelősséget kell figyelembe venni. (3) Az (1) bekezdés alkalmazása során munkabérnek minősül minden, a munkavállaló részére a munkaviszonya alapján közvetlenül vagy közvetve nyújtott pénzbeli és természetbeni juttatás. (4) A munkaköri besoroláson vagy teljesítményen alapuló munkabért úgy kell megállapítani, hogy az az egyenlő bánásmód követelményének (5. §) megfeleljen.
155. § (1) A munkavállaló részére járó munkabért, ha munkaviszonyra vonatkozó szabály, vagy a felek megállapodása eltérően nem rendelkezik, havonta utólag egy ízben kell elszámolni és kifizetni. Ha a munkaviszony egy hónapnál rövidebb ideig tart, a munkabért a munkaviszony végén kell elszámolni és kifizetni. (2) Ha a munkavállaló részére járó munkabér vagy annak része alapjául szolgáló eredmény csak egy hónapnál hosszabb idő múlva állapítható meg, azt ennek megfelelő időpontban kell kifizetni. Előleget azonban - legalább havonta - ilyen esetben is fizetni kell. (3) A munkabért - ha munkaviszonyra vonatkozó szabály vagy a felek megállapodása eltérően nem rendelkezik - a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig kell kifizetni. Ha a bérfizetési nap pihenőnapra vagy munkaszüneti napra esik, a munkabért legkésőbb a megelőző munkanapon kell kifizetni.

1991. évi IV. tv. a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról
13/A. § (1) Az Állami Foglalkoztatási Szolgálat a munkahelykeresést, a munkához, valamint megfelelő munkaerőhöz jutást, továbbá a munkahely megtartását szolgáltatások nyújtásával is elősegíti. (2) A munkaerő-piaci szolgáltatások formái a következők: a) munkaerő-piaci és foglalkozási információ nyújtása, b) munka-, pálya-, álláskeresési, rehabilitációs, helyi (térségi) foglalkoztatási tanácsadás, c) munkaközvetítés. (3) Támogatás nyújtható annak, aki a (2) bekezdés a)-b) pontjában meghatározott munkaerő-piaci szolgáltatást a (4) bekezdés szerinti jogszabályban meghatározott feltételekkel nyújtja. (4) Felhatalmazást kap a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter, hogy rendeletben határozza meg az egyes munkaerő-piaci szolgáltatásokat - ideértve az egyes munkavállalói csoportok számára nyújtható speciális szolgáltatásokat - a szolgáltatások szakmai követelményeit, a szolgáltatások igénybevételének időtartama alatt a keresetpótló juttatás nyújtásának feltételeit és a szolgáltatások, valamint a (3) bekezdésben meghatározott támogatás nyújtásának feltételeit.
14. § (1) Támogatható a munkaügyi központ által felajánlott, vagy elfogadott képzése annak a személynek, a) aki álláskereső, b) aki 25. életévét - felsőfokú végzettségű személy esetén a 30. életévét - nem töltötte be, és a tanulói, hallgatói jogviszonya megszűnését követően munkanélküli járadékra nem szerzett jogosultságot, c) aki gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, illetőleg terhességi gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban vagy ápolási díjban részesül, d) akinek munkaviszonya várhatóan egy éven belül megszűnik, és ezt a munkaadó a munkavállalóval és a telephely szerint illetékes munkaügyi központtal előzetesen írásban közölte, vagy e) aki közhasznú munkavégzésben vesz részt, és a képzésben való részvételt vállalja, továbbá f) aki munkaviszonyban áll és rendszeres foglalkoztatása képzés nélkül nem biztosítható. (2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott személyek képzése akkor támogatható, ha a képzés időtartama hetente nem haladja meg a húsz órát, és a) a gyermekgondozási segélyben, gyermekgondozási díjban részesülő személy képzése a gyermek egy éves - gyermekgondozási díj folyósítása esetén másfél éves - korának betöltését követően kezdődik meg, valamint b) a gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban részesülő személy kereső tevékenységet nem folytat (3) A MAT meghatározhatja a képzési támogatásban részesíthetők további körét. (4) Képzési támogatásként a) az (1) bekezdés a)-b) pontjában, valamint d)-f) pontjában megjelölt személy esetén aa) keresetkiegészítés vagy keresetpótló juttatás, valamint ab) a képzéssel kapcsolatos költségek megtérítése, b) az (1) bekezdés c) pontjában megjelölt személy esetén a képzéssel kapcsolatos költségek megtérítése adható. (5) A keresetkiegészítés a képzést megelőzően elért átlagkereset és a képzés alatt elért kereset különbözetéig terjedhet. (6) A keresetpótló juttatás összege a megállapításakor hatályos kötelező legkisebb munkabér 60 százaléka. Az álláskeresési támogatásban részesülő személy részére az álláskeresési támogatás folyósítása alatt megkezdett, a munkaügyi központ által támogatott képzés időtartamára - az álláskeresési támogatás folyósításának szüneteltetése mellett - keresetpótló juttatást kell megállapítani.
16/A. § (1) A munkaadó részére a foglalkoztatásból eredő közvetlen költség legfeljebb hetven százalékáig terjedő mértékű támogatás nyújtható, ha a) a lakosságot vagy a települést érintő közfeladat vagy önkormányzat által önként vállalt, a lakosságot illetőleg a települést érintő feladat ellátása, vagy közhasznú tevékenység folytatása érdekében, b) a munkaügyi központ által kiközvetített álláskereső foglalkoztatását vállalja, munkaviszony keretében úgy, hogy c) ezzel a foglalkoztatással a foglalkoztatottainak létszámát a foglalkoztatás megkezdését megelőző havi átlagos statisztikai állományi létszámához képest bővíti, és d) a foglalkoztatással nyújtott szolgáltatás ellenértékeként más szervtől díjazásban nem részesül. (2) A támogatás egy munkavállaló foglalkoztatásához folyamatosan legfeljebb egyévi időtartamra állapítható meg. A munkavállaló ezen munkaviszonya megszűnését, illetve megszüntetését követő két éven belüli ismételt, bármely munkaadónál történő foglalkoztatásához az (1) bekezdés alapján támogatás abban az esetben nyújtható, ha a közhasznú munkára történő közvetítés időpontjában nem jogosult álláskeresési járadékra (munkanélküli járadékra), vállalkozói járadékra. Az (1) bekezdés c) pontjában említett megelőző havi átlagos statisztikai állományi létszámba nem számít be az a munkavállaló, akinek foglalkoztatása az (1) bekezdésben meghatározott támogatással történt. (3) A statisztikai állományi létszám bővítésére vonatkozó, (1)-(2) bekezdésben meghatározott feltétel fennállásától rendkívül indokolt esetben el lehet tekinteni. (4) A közhasznú társaság részére az (1) bekezdésben meghatározott támogatás abban az esetben nyújtható, ha a munkaügyi központ által kiközvetített álláskereső foglalkoztatására - foglalkoztatottai számának, a foglalkoztatás megkezdését megelőző havi átlagos statisztikai állományi létszámához viszonyított bővítésével - nem üzletszerű gazdasági tevékenységében kerül sor. (5) Ha a közhasznú munka támogatásának anyagi fedezetéül a Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási alaprészének a) a megyében történő felhasználásra elkülönített pénzügyi kerete szolgál, a munkaügyi tanács meghatározhatja azokat a feltételeket, valamint települések körét, ahol a támogatás a foglalkoztatásból eredő közvetlen költség legfeljebb 90 százalékáig nyújtható; b) központi kerete szolgál, a MAT a közhasznú munka támogatásának mértékét a foglalkoztatásból eredő közvetlen költség legfeljebb 90 százalékában, időtartamát legfeljebb két évben határozhatja meg.
19/B. § (1) A Munkaerőpiaci Alap előre meghatározott, összetett célok érdekében biztosíthatja olyan programok megvalósításának pénzügyi fedezetét, amelyek térségi foglalkoztatási célok megvalósítására, munkaerő-piaci folyamatok befolyásolására, valamint a munkaerő-piacon hátrányos helyzetben lévő rétegek foglalkoztatásának elősegítésére irányulnak. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott programok keretében a munkaerő-piaci szolgáltatások és foglalkoztatást elősegítő támogatások egyidejűleg és egymásra épülve is nyújthatók. A programokon aktívan részt vevő álláskereső számára a különböző jogcímeken megállapítható támogatás, támogatások helyett egységes támogatás állapítható meg. Ha a program által elérni kívánt cél megvalósítása érdekében indokolt, a foglalkoztatást elősegítő támogatásokra vonatkozó szabályoktól - a 20. § (2) bekezdése szerinti jogszabályban meghatározott feltételekkel és módon - a támogatást nyújtó szerv eltekinthet. (3) Felhatalmazást kap a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter, hogy rendeletben határozza meg a (2) bekezdésben foglalt egységes támogatás megállapításának feltételeit.

6/1996. (VII. 16.) MüM rendelet a foglalkoztatást elősegítő támogatásokról, valamint a Munkaerőpiaci Alapból foglalkoztatási válsághelyzetek kezelésére nyújtható támogatásról
26/A. § (1) Az Flt. 19/B. §-ában meghatározott program (a továbbiakban: program) magában foglalhatja az Flt. és végrehajtási szabályai által tartalmazott munkaerő-piaci szolgáltatásokat, valamint a Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási és rehabilitációs alaprészéből nyújtható foglalkoztatást elősegítő támogatásokat. (2) A program indítása előtt programtervet kell készíteni, amelyben meg kell határozni a) azoknak a személyeknek a körét, akik munkaerő-piaci helyzetének javítására a program irányul (a továbbiakban: célcsoport), b) azokat a térségeket, amelyekben a program megvalósítására sor kerül, c) a program tartalmát alkotó munkaerő-piaci szolgáltatásokat és foglalkoztatást elősegítő támogatásokat (programelemek), valamint azokat a szakmai elveket, amelyek szerint ezek a programban összekapcsolódnak, d) a programban, valamint az egyes programelemekben való részvétel feltételeit, az ahhoz szükséges dokumentumok körét és tartalmát, e) a program megvalósításában közreműködő személyek és szervezetek körét, f) a program megvalósításának időtartamát, g) a programtól, valamint az egyes programelemektől várt eredményt, valamint annak mérésének, értékelésének módját, h) a programtervben meghatározott célok megvalósulása értékelésének gyakoriságát, i) a program teljes költségvetését, amely tartalmazza a programot alkotó munkaerő-piaci szolgáltatások, támogatások és a program működtetésének (a programirányítás, a programmal kapcsolatos kommunikáció és a monitoring) költségeit. (3) A program keretében olyan feltételek is előírhatók, amelyek alapján a célcsoporthoz tartozó személyek a program nem valamennyi, hanem csak egyes elemeiben vesznek részt. (4) A program időtartama a három évet nem haladhatja meg. (5) A program időtartama alatt a programtervben előírt időközönként vizsgálni kell a programtervben meghatározott célok megvalósulásának lehetőségét, és indokolt esetben a szükséges módosításokat el kell végezni. (6) A program költségei közül a) a program elemét képező támogatásokat a foglalkoztatási, illetőleg a rehabilitációs alaprész terhére, b) a munkaügyi központok által nyújtott munkaerő-piaci szolgáltatások, valamint a program működtetésének a munkaügyi központoknál felmerült költségeit - kivéve az Flt. 39. §-a (4) bekezdésében meghatározott költségeket - az intézményi költségvetés terhére, c) a program kidolgozásáért, illetőleg részben vagy egészben történő megvalósításáért támogatásban részesülőnél felmerült költségek megtérítését ca) a rehabilitációs alaprész terhére indított központi program esetében a rehabilitációs alaprész központi kerete terhére, cb) egyéb esetben a foglalkoztatási alaprész terhére kell elszámolni.
26/B. § (1) A program elemét képező támogatások tekintetében az Flt.-ben és végrehajtási szabályaiban meghatározott feltételektől a következők szerint lehet eltérni: a) A program célcsoportjához tartozók - a c) pontban meghatározott kivételekkel - minden programelemben részt vehetnek függetlenül attól, hogy az Flt. és végrehajtási szabályai szerint jogosultak-e a program elemét képező támogatásra. b) A program megvalósításában résztvevők - amennyiben a program más feltételeket nem tartalmaz - a c) pontban meghatározott kivételekkel, a célcsoporthoz tartozók után arra tekintet nélkül részesülnek támogatásban, hogy a célcsoporthoz tartozók rendelkeznek-e az Flt.-ben és végrehajtási szabályaiban az adott támogatásra előírt feltételekkel. c) Az a) és b) pontban foglaltak nem vonatkoznak a pályakezdő munkanélküliek munkavégzésének elősegítéséről szóló 68/1996. (V. 15.) Korm. rendeletben, és a munkaügyi központok foglalkozási rehabilitációs eljárásáról, valamint a megváltozott munkaképességű munkanélküliek foglalkoztatását elősegítő támogatásokról szóló 11/1998. (IV. 29.) MüM rendeletben, továbbá e rendelet 19. és 19/A. §-ában szabályozott támogatásokra. d) A program elemét képező támogatások a program teljes időtartama alatt nyújthatók. e) A foglalkoztatás bővítését szolgáló támogatás, a foglalkoztatáshoz kapcsolódó járulékok átvállalása, a helyközi utazás támogatása, valamint a csoportos személyszállítás támogatása együttesen a program teljes időtartama alatt nyújtható. f) A közhasznú munkavégzés támogatása tekintetében az Flt. 16/A. §-a (2) bekezdésében foglaltakat a program időtartama alatt nem kell alkalmazni. g) Ha az önfoglalkoztatóvá válás támogatása a program elemét képezi, el lehet tekinteni a pályázat benyújtásától, azonban a támogatás feltételeiről a célcsoporthoz tartozó személyt a program indításakor tájékoztatni kell. h) A foglalkoztatás bővítését szolgáló támogatás esetében az Flt.-ben és az e rendeletben előírt feltételek közül csak az e rendelet 11. § (3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni. (2) Az 1. § (3) bekezdés b) pontjában foglaltaktól eltérően a szakképzést megalapozó felzárkóztató képzés keretében a) általános iskolai végzettségének megszerzését biztosító képzéshez, valamint b) az ezt követő, az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott szakképzéshez képzési támogatás nyújtható, feltéve, ha a munkaerőpiaci program e rendelet 26/G. §-a szerinti részben vagy egészben történő megvalósítója költségvetési szerv, egyesület, alapítvány, közalapítvány, köztestület, közhasznú társaság, és a program szervezésében (vagy a programban részt vevő célcsoportba tartozók kiválasztásában) a cigány kisebbségi önkormányzat, cigány kisebbségi önkormányzati társulás vagy bíróság által nyilvántartásba vett cigány érdek-képviseleti szervezet közreműködik. (3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott képzés időtartamára a képzésben részt vevő személy részére képzési támogatásként keresetpótló juttatás állapítható meg, valamint az utazás, étkezés, szállás költsége részben vagy egészben megtéríthető.
26/C. § (1) A programok lehetnek: a) központi munkaerő-piaci program, b) több megyére kiterjedő munkaerő-piaci program, c) megyei (fővárosi) munkaerő-piaci program. (2) A munkaerő-piaci program indításához a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium által indított központi program esetén a MAT, több munkaügyi központ, illetőleg a munkaügyi központ által beindítandó programok esetében a megyei (fővárosi) munkaügyi tanács(ok) véleményét ki kell kérni. (3) A megyei (fővárosi) munkaerő-piaci program indításáról a munkaügyi központ igazgatója, a több megyét érintő munkaerő-piaci program indításáról az érintett munkaügyi központok igazgatói együttesen döntenek. (4) A Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium, a statisztikai tervezési régiókhoz tartozó munkaügyi központok együttesen, valamint a megyei munkaügyi központ csatlakozhatnak más minisztérium vagy egyéb szerv által indított, a munkaerőpiacot befolyásoló programokhoz. (5) Az Flt. és e rendelet szabályai irányadók a (4) bekezdésben meghatározott, valamint a MAT által indított munkaerő-piaci programok esetében is. 
26/D. § (1) A Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium által meghirdetett központi munkaerő-piaci program esetében a program végrehajtásáról a (2) bekezdés d) pontjában meghatározott módon a Foglalkoztatási Hivatal, illetőleg az érintett munkaügyi központok gondoskodnak. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium meghatározza a) a központi program célját, b) a központi program elemeit, c) a program, illetőleg az egyes programelemek végrehajtása során elérendő eredményt, továbbá azt, hogy d) a programot a Foglalkoztatási Hivatal vagy a munkaügyi központ valósítja meg, vagy annak megvalósításába mást is bevonhat, valamint e) a program finanszírozásának feltételeit, f) a program végrehajtásáról történő beszámolás rendjét, g) a program monitorozásának idejét és módját.
26/E. § A program célcsoportjába tartozó személyeknek, valamint a program megvalósításában résztvevőknek nyújtandó támogatásokra - a 26/B. §-ban foglaltak figyelembevételével - az Flt. és végrehajtási szabályai által tartalmazott rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
26/F. § (1) Az Flt. 19/B. §-ának (2) bekezdésében meghatározott egységes támogatás keretében a programban részt vevő álláskereső vállalkozóvá válásához, a munkaerőpiaci képzésben történő részvételéhez, valamint a munkaerőpiaci szolgáltatások igénybevétele során nyújtandó támogatás vonható össze. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatásnak az álláskereső a) vállalkozóvá válását elősegítő elemére, az álláskeresők vállalkozóvá válását elősegítő támogatásokra, b) a képzésben történő részvételhez nyújtott elemére a foglalkoztatást elősegítő képzésben történő részvételhez nyújtott támogatásra, c) a szolgáltatások igénybevételéhez nyújtott elemére a szolgáltatások igénybevétele esetén nyújtandó támogatásra vonatkozó, az Flt. és végrehajtási szabályai által tartalmazott rendelkezéseket - a 26/B. §-ban foglaltak figyelembevételével - megfelelően alkalmazni kell. (3) A (2) bekezdésben meghatározott, több támogatási elem nyújtása esetén egy hatósági szerződést kell kötni.