Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1643/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A panaszos beadványában Bakonszeg Község Önkormányzatának 52-5/2005. számú, 2006. január 5-én kelt – a panaszos gyermekét is érintő – „hirdetménnyel kapcsolatos szabálysértés elkövetése kiskorúak részéről” tárgyban írt levelét sérelmezte.
A beadvánnyal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő alkotmányos jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
A beadványban foglaltakról Bakonszeg Község Önkormányzat jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) tájékoztatást és a vonatkozó dokumentumok másolatának megküldését kértem.

A megállapított tényállás
A jegyző tájékoztatása szerint Bakonszeg egy Hajdú-Bihar megyei – 1300 lakosú –kistelepülés, ahol az ott élők igyekeznek a környezet tisztaságát, rendjét megóvni. A jegyző sajnálatosnak tarja, hogy a lakosság egy része – elsősorban a gyermekek – nem tartják fontosnak a környezet megóvását, rendjét. 
A jegyzőnek ez év első munkanapján – 2006. január 3-án – többen jelezték, hogy szilveszterkor a Polgármesteri Hivatal melletti területen gyermek-és fiatalkorúak a nyilvános hirdetőtábláról letépték a hirdetményeket, az autóbusz megálló váróhelyiségének falát sáros cipővel, kerékpárral beszennyezték. A bejelentők megnevezték azokat a gyermekeket, akiket szilveszterkor a rongálás helyén láttak. A hasonló esetek jövőbeli elkerülése érdekében a bejelentők a jegyző intézkedését kérték. A jegyző a szemetelés, rongálás nyomait megszemlélte.
A jegyző megítélése szerint – tekintettel arra, hogy a jelzések szerint a rongálásban több gyermek, különböző időpontokban vett részt – a bizonyítási eljárás rendkívül bonyolult lett volna. A gyermekeket meghallgatásuk idejére az iskolából el kellett volna kérnie, arra a szülőket is idéznie kellett volna. Előzőekre figyelemmel a jegyző – álláspontja szerint udvarias és tájékoztató, kérést tartalmazó – levelet írt a szülőknek. A levélben a jegyző arra kérte a szülőket, hogy tisztázzák, hogy gyermekük részt vett-e a rongálásban, szemetelésben, ha igen a szülő olyan büntetést alkalmazzon, amelyet a cselekmény elkövetésével arányosnak tart.
A jegyző a szülőknek írt levelében – a gyermekek szilveszteri szemeteléséről, rongálásáról való tájékoztatását követően – többek között a következőket írta: „Mindezzel az érintett kiskorúak egyidejűleg több szabálysértési cselekményt is megvalósítottak. Egyrészt köztisztasági szabálysértést követtek el, melyet 50.000 Ft-ig terjedő pénzbírsággal, másrészt hirdetményekkel kapcsolatos szabálysértést valósítottak meg, amelyet ugyancsak 50.000 Ft. pénzbírsággal fenyeget a szabálysértési törvény. Tekintettel arra, hogy gyermekével eddig ilyen jellegű gondok hivatalosan nem jutottak tudomásomra, kivételesen mellőzöm a szabálysértési eljárás lefolytatását. Kérem azonban, hogy gyermekével az eset körülményeit tisztázza és olyan büntetésben részesítse, amelyet Ön arányban állónak tart e cselekmény környezetünkre, erkölcsi értékrendünkre gyakorolt veszélyességével. Mindenképpen kérem, hogy a gyermekével történt elbeszélgetés eredményéről értesítsen. Tájékoztatom Önt arról, hogy ezen megoldással elkerülhetővé válik, hogy legalább 6-7 gyermeket a szülővel együtt a Polgármesteri Hivatalba idézzek, az általános iskolát tájékoztassam a cselekményről, illetve szabálysértési eljárási nyilvántartásban a gyermekek szerepeljenek. Ezen kívül természetesen a szabálysértési bírság kérdése sem vetődik fel, amelynek pedig jelentős anyagi kihatása lehetne... Kérem Önt, hogy eljárásomat tekintse méltányosnak és humánusnak, viszonzásként azonban olyan határozott és eredményes fellépést várok Öntől gyermekével szemben, amely megakadályozza, hogy a jövőben hasonló cselekményeket elkövessen, azokat végignézze, esetleg helyeselje.” 

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

1997. évi XXXI. tv, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
5. § E törvény alkalmazásában b) fiatalkorú: az a személy, aki a szabálysértés vagy a bűncselekmény elkövetésekor 14. évét betöltötte, de 18. évét még nem,
68. § (2) A települési önkormányzat jegyzője - a gyermekjóléti szolgálat javaslatának figyelembevételével - védelembe veheti továbbá a) a szabálysértési hatóság értesítése alapján a szabálysértést elkövetett fiatalkorút,

1999. évi LXIX. törvény, a szabálysértésekről (Szabs. tv.)
8. § (1) Szabálysértés miatt nem vonható felelősségre, aki a cselekmény elkövetésekor a tizennegyedik életévét nem töltötte be….
27. § (1) A szabálysértési hatóság nyilvántartja az általa szabálysértés miatt felelősségre vont elkövetők természetes személyazonosító adatait, lakcímét, az elkövetett szabálysértést, az alkalmazott büntetést vagy intézkedést és az ügy számát, a büntetés vagy intézkedés végrehajthatóságának megszűnéséig, de legalább a határozat jogerőre emelkedésétől számított két évig.
29. § (1) E törvény alkalmazásában fiatalkorú az, aki a szabálysértés elkövetésekor a tizennegyedik életévét betöltötte, de a tizennyolcadikat még nem. (2) Fiatalkorúval szemben pénzbírságot akkor lehet kiszabni, ha önálló keresete (jövedelme) vagy megfelelő vagyona van.
84. § (1) A szabálysértési hatóság az eljárást határozattal megszünteti, ha d) a felelősséget kizáró ok áll fenn;
128. § (1) Ha az eljárás adatai alapján a fiatalkorúval szemben előreláthatólag pénzbírság kiszabására vagy járművezetéstől eltiltásra kerül sor, a meghallgatástól nem lehet eltekinteni. (3) A fiatalkorú törvényes képviselőjét a meghallgatásról, illetőleg a tárgyalásról értesíteni kell. Amennyiben a törvényes képviselő megjelenésének akadálya van, a gyámhatóság képviselőjét kell a fiatalkorú meghallgatásának időpontjáról értesíteni. (4) A fiatalkorú meghallgatására általában a törvényes képviselője jelenlétében kerül sor. A tárgyaláson megjelent gondozót a fiatalkorú életviszonyaira nézve minden esetben meg kell hallgatni, aki ezekre a körülményekre nézve a nyilatkozatot nem tagadhatja meg. (5) Ha az eljárás alapján a szabálysértési hatóság indokoltnak tartja, a fiatalkorú védelembe vételét kezdeményezheti a fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjénél.

218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről
7. § (1) Aki… a) a közterületen, a közforgalom céljait szolgáló épületben, illetőleg közforgalmú közlekedési eszközön szemetel, ezeket beszennyezi….ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
8. § (1) Aki… a) a hatóság hirdetményét olvashatatlanná teszi, vagy leszakítja….ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

A vizsgálat megállapításai
A jegyző szabálysértési eljárást nem kezdeményezett, de a bejelentők által megnevezett gyermekek szüleit értesítette az eseményekről. A jegyző a szülőket arra kérte, hogy ha gyermekük valóban részt vett a szóban forgó rongálásban, szemetelésben büntessék meg az abban részt vevőket. Önmagában az, hogy a jegyző nem hatósági eljárással, hanem a szülők bevonásával próbálta rendezni az ügyet nem kifogásolható. Álláspontom szerint a gyermek és/vagy fiatalkorúak által elkövetett szemetelés, rongálás esetén a hatósági eljárásnál célravezetőbbek lehetnek a pedagógiai módszerek.
A jegyző azonban arról is tájékoztatta a szülőket, hogy „kivételesen mellőzi” a szabálysértési eljárás lefolytatását, egyúttal jelzésértékűen tájékoztatta a szülőket arról, hogy az eljárás lefolytatása esetén milyen hátrányok érhetnék az eljárás alá vont gyermekeket és szüleiket (a gyermekek és a szülők idézése, bizonyítási eljárás lefolytatása, az iskola értesítése, nyilvántartásba vétel). A jegyző tájékoztatta  a szülőket arról is, hogy a gyermekük milyen szabálysértést követett el, és az milyen összegig terjedő pénzbírsággal sújtható. Bár a jegyző ezzel kapcsolatban megjegyezte, hogy a szabálysértési bírság kérdése – bár jelentős anyagi kihatása lehetne – nem vetődik fel.
A jegyző azonban nem adott tájékoztatatást arról, és a jogban járatlan szülőnek arról nyilvánvalóan nem is volt tudomása, hogy a szabálysértési törvény szerint a szabálysértés miatt nem vonható felelősségre, aki a cselekmény elkövetésekor a tizennegyedik életévét nem töltötte be. Ha az elkövető gyermekkorú az eljárást határozattal kell megszüntetni. A hivatkozott törvény 27. § (1) bekezdése értelmében a szabálysértési hatóság csak a szabálysértés miatt felelősségre vont elkövetők adatait tarthatja nyilván, gyermekkorúét nem. A Szabs. tv. 29.§ (2) bekezdése pedig kimondja, hogy – a 14. életévét betöltött – fiatalkorúval szemben pénzbírságot csak akkor lehet kiszabni, ha önálló keresete (jövedelme) vagy megfelelő vagyona van.
Megállapítottam, hogy a jegyző a gyermek és fiatalkorúak szüleinek küldött, azonos tartalmú, illetve a vonatkozó jogszabályi előírások figyelmen kívül hagyásával, kivonatos jogszabályi tájékoztatást tartalmazó levél kiadásával visszásságot okozott a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, való joggal összefüggésben.

Ajánlás
A jogsértés jövőbeli elkerülése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján Bakonszeg Község Polgármesteri Hivatal jegyzőjét felkérem, hogy amennyiben a szabálysértést gyermekkorú követi el – gyámhatósági jogkörben eljárva – az iskolát és/vagy a gyermekjóléti szolgálatot tájékoztatassa az elkövetett szabálysértésről. 
Fiatalkorú elkövető esetén, ha szükségesnek tartja a szabálysértési eljárás lefolytatását és annak eredményeként intézkedés tételét, a Gyvt. 128. § (5) bekezdése szerint – ugyancsak gyámhatósági jogkörben eljárva – intézkedjen a fiatalkorú védelembe vételére.

Budapest, 2006. június 3.

Takács Albert sk.