Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1601/2006. sz. ügyben

Előadó: dr. Balsai Józsefné
Az eljárás megindulása
K. Gy. panaszos — házastársa 2001. augusztus 31-én bekövetkezett halálát követő hagyatéki eljárás hosszúsága miatt — kiskorú gyermeke örökösödési ügyében fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványában a Nyíregyházi Városi Gyámhivatal és dr. P. I. nyíregyházi közjegyző eljárását kifogásolta, de legfőbb problémája az volt, hogy „mikor lesz minden szabály és törvényi előírás betartásával elkészített hagyatékfelosztás és jogerős hagyatéki végzés ebben az ügyben”.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált demokratikus jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz való jog, valamint az örökléshez való jog sérelmének gyanúja miatt indult.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a Nyíregyházi Városi Gyámhivatal (továbbiakban: gyámhivatal) vezetőjétől, továbbá a Miskolci Közjegyzői Kamara elnökétől.

A megállapított tényállás
A gyámhivatal megkeresésemre a következő tájékoztatást adta: K. Gy. panaszos elhunyt házastársa hagyatéki ügyében dr. P. I. közjegyző 2002. január 15. napján hozta meg hagyatékátadó végzését.
2002. március 1-jén azonban póthagyatéki leltár felvételére került sor, mely szerint a hagyaték tárgyát képezte az OTP és Kereskedelmi Bank Rt.-nél kezelt értékpapír számla is. Miután a gyámhivatal tudomására jutott, hogy a szülők házasságkötésüket megelőzően közjegyző előtt különvagyonra vonatkozó jognyilatkozatot tettek, s az apa - vagyis panaszos - a hagyaték tárgyában házassági vagyonközösségi igényt kívánt előterjeszteni, indokolt volt ezért a kiskorú gyermek képviseletének biztosítása érdekében eseti gondnok kirendelése.
A kiskorú részére eseti gondnokul kirendelt ügyvéd feladata volt a gyermek képviseletének ellátása mellett annak tisztázása, hogy a házassági szerződés tartalmaz-e az értékpapír számlákkal kapcsolatos nyilatkozatot. Ennek érdekében a gyámhivatal is megkereste a pénzintézetet, ez azonban dr. P. I. közjegyző eljárását nem akadályozta.
Tekintettel arra, hogy az anya különvagyonára vonatkozó jognyilatkozat az értékpapír számlákat nem érintette, dr. P. I. közjegyző az apa házassági vagyonközösségi igényét és haszonélvezeti jogának megváltására vonatkozó igényét figyelembe véve 2005. december 7. napján az elhunyt anya hagyatékát teljes hatállyal átadta. A végzéssel szemben - mint ahogy a 2002. január 15. napján hozott végzéssel szemben - a gyámhivatal fellebbezéssel nem élt, tehát „nem dobta vissza másfél év múlva újratárgyalásra” az ügyet.
A 2005. december 28. napján jogerőre emelkedett hagyatékátadó végzés a gyámhivatali ügyintéző korábbi (2006. május 15.) és határozottabb sürgetésére remélhetőleg hamarabb megérkezett volna, így azonban azt csak 2006. október 2-án kapták kézhez. Mindezek után a gyámhivatal a jogerős hagyatékátadó végzés alapján a szükséges intézkedéseket - a különböző számlák, biztosítások, befektetési jegyek megszüntetése, a gyermeket megillető összegek gyámhatósági fenntartásos takarékbetétbe történő elhelyezése iránt hozott határozatával -megtette.
A panaszos sérelmezte az ügyintézők személyét, illetve a személyekben történt változást. A szükséges és indokolt intézkedések megtétele azonban nem az ügyintéző személyeken múlik.
A kapcsolattartási és a hagyatéki ügy összefügg olyan szempontból, hogy mindkettő a kiskorú gyermeket érinti, nem függhet össze azonban abban a tekintetben, hogy a vagyoni kérdések nem befolyásolhatják az anyai nagyszülők kapcsolattartási jogának gyakorlását, az eljáró ügyintéző a gyermek érdekét szem előtt tartva hozott döntést a kapcsolattartás szabályozásának kérdésében.
A Miskolci Közjegyzői Kamara elnöke - dr. P. I. érintett közjegyző válaszleveléből és fénymásolatban is megküldött hagyatéki irataiból - megállapította, hogy az eljárás elhúzódásának indoka egyrészt a pénzintézeti számlán keletkezett hagyatéki rész folyamatos tisztázása, másrészt az, hogy az ügyfelek dr. P. I. közjegyző előtt az ügy lezárását elősegítő elbírálható egyezségi ajánlatot nem tettek.
Az iratokból a kamara elnöke megállapította azt is, hogy dr. P. I. közjegyző a tényállás alapos feltárása és az ügy megnyugtató egyezséggel való lezárása érdekében folytatta a hagyatéki eljárást indokolt eljárási cselekmények megtételével ezen határidő alatt.
A hagyatéki eljárás a Nyíregyházán, december hó 7. napján megtartott és a Nyíregyházán, 2005. december hó 28. napján jogerőre emelkedett hagyatékátadó végzéssel fejeződött be.

Érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 
14. § Az Alkotmány biztosítja az öröklés jogát.

Az ügy jogszabályi háttere
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
116. § f./ A városi gyámhivatal a vagyonkezeléssel kapcsolatban … közreműködik a hagyatéki eljárásban.

2004. évi CXL törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
1. § (1) A közigazgatási hatóság az eljárása során köteles megtartani és másokkal is megtartatni a jogszabályok rendelkezéseit. Hatáskörét a jogszabályokban előírt célok megvalósítása érdekében, mérlegelési és méltányossági jogkörét a jogalkotó által meghatározott szempontok figyelembevételével és az adott ügy egyedi sajátosságaira tekintettel gyakorolja.
5. § (1) A közigazgatási hatóság az ügyfél és az eljárás más résztvevője számára biztosítja, hogy jogaikról és kötelezettségeikről tudomást szerezzenek, és előmozdítja az ügyféli jogok gyakorlását.

A vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen és nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen következménye, hogy a jogalkalmazási magatartás - adott esetben a gyámhatóság feladat- és hatáskörébe tartozó törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen, különösen kiskorú gyermek esetében.
Fent kifejtettek alapján megállapítottam, hogy a Nyíregyházi Városi Gyámhivatal ügyintézője alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott azáltal, hogy nem kellő gyorsasággal és hatékonysággal intézkedett a kiskorú öröklését érintő jogerős hagyatékátadó végzésnek dr. P. I. közjegyzőtől a gyámhivatalhoz való kézbesítése, és az annak alapján szükséges - vagyonkezeléssel kapcsolatos - teendők mihamarabb történő befejezése érdekében. Az eljárás elhúzódása a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott. 
Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozatában kimondta, hogy a jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.
Dr. P. I. nyíregyházi közjegyző eljárásával kapcsolatban megállapítottam, hogy nem különös gonddal járt el K. Gy. panaszos kiskorú gyermeke örökösödése vonatkozásában, ellenkező esetben ugyanis, a Nyíregyházán 2005. december 28. napján jogerőre emelkedett hagyatékátadó végzést — a nyíregyházi gyámhivatal írásbeli kérését figyelmen kívül hagyva — nem 2006. október 2. napján küldte volna meg a gyámhivatalhoz a további szükséges intézkedések megtétele érdekében. Dr. P. I. közjegyző eljárása ugyancsak a jogállamiság elvéből fakadó, tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
Fentebb feltárt visszásságok miatt kezdeményezéssel, ajánlással nem élek, mert a jogsértést — később ugyan, de — orvosolták. A feltárt visszásságok jövőbeni elkerülése érdekében azonban az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdésére hivatkozással nyomatékosan felhívom a Nyíregyházi Városi Gyámhivatal vezetőjének, valamint a Miskolci Közjegyzői Kamara elnökének figyelmét, hogy fokozottan gondoskodjon hivatalában, illetve a területén működő kamarai tagok tevékenységével összefüggésben a jogszabályokban rögzített eljárási szabályok és a bennük testet öltő garanciák maradéktalan betartásáról.

Budapest, 2006. december 14.

Lenkovics Barnabás sk.