Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1494/2006. számú ügyben

A vizsgálat megindítása
A panaszos az APEH által adóvégrehajtási eljárás keretében készült jegyzőkönyvben illetékfizetési kötelezettség mértékével kapcsolatban adott téves tájékoztatás miatt fordult az országgyűlési biztoshoz. 
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelménye, valamint a közteherviselési kötelezettség teljesítésével összefüggő adózói jogok sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja, ezért a panasz alapján vizsgálatot rendeltem el.
Vizsgálatom eredményes befejezése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 18. § (4) bekezdése alapján tájékoztatást kértem az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivataltól (APEH).

Érintett alkotmányos jogok, kötelezettségek
a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelménye (Alkotmány 2. § (1)),
a közteherviselési kötelezettség (Alkotmány 70/I. §).

A megállapított tényállás
A panaszos az APEH Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Igazgatósága, Végrehajtási Osztály II. által 2004. június 28-án kiállított jegyzőkönyv szerint – adóvégrehajtás keretében – árverésen kívül, de árverési vétel hatályával megvásárolta 200.000 forintért a korábban a fia tulajdonát képező LIAZ tehergépkocsit. A jegyzőkönyv 5. pontja szerint a tulajdonszerzés illetékköteles, az illeték mértéke a vételár 10%-a. 
A jegyzőkönyvbe foglalt ezen illetékmértékre vonatkozó információ alapján a panaszos arra számított, hogy a tehergépkocsi megvásárlása 20.000 forint illetékfizetési kötelezettséggel fog járni. Ehhez képest a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Illetékhivatal 179.100 forint vagyonszerzési illeték megfizetésére kötelezte a panaszost. 

A vizsgálat megállapításai
I. Először hatásköröm fennállását vizsgáltam. 
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bekezdés), illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Ennek alapján tehát valamennyi adóhatóság – így az állami adóhatóság, illetve az illetékhivatal –, mint az Obtv. 29. § (1) bekezdés a) pontja szerint közigazgatási feladatot ellátó szerv eljárásának, határozatának, illetőleg intézkedése elmulasztásának vizsgálatára rendelkezem hatáskörrel. Megállapítottam, hogy a panaszos a rendelkezésére álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket is kimerítette.

II. Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Illetékhivatal a vonatkozó jogszabályi rendelkezések (így különösen az Illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 24. §) alapján számította ki az illetékfizetési kötelezettség összegét. Az Illetékhivatal eljárásával és határozatával kapcsolatban ezért alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg.
Az Itv. vagyonszerzési illetékekre vonatkozó rendelkezéseinek áttekintését követően megállapítottam, hogy a jegyzőkönyvben szereplő 20.000 Ft illetve az Illetékhivatal határozatában közölt a 179.100 Ft illetékösszeg különbözősége egyértelműen abból következik, hogy a gépjárművek megszerzése esetén nem az általános tételű vagyonszerzési illetéket (Itv. 19. §), hanem a gépjárművekre vonatkozó speciális tételű illetéket (Itv. 24. §) kell megfizetni. Az APEH Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Igazgatósága, Végrehajtási Osztály II. által 2004. június 28-án kiállított jegyzőkönyv tehát téves tájékoztatást tartalmazott a fizetendő vagyonszerzési illeték mértékét illetően.
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény az adózók tájékoztatáshoz való jogát az alapelvek között szabályozza. Eszerint az adóhatóság az adózónak a törvények megtartásához szükséges tájékoztatást megadja, az adóbevallás, az adóbefizetés rendjét vele megismerteti, az adózót jogainak érvényesítésére figyelmezteti.
Jogszabály nem írja konkrétan elő, hogy az adóhatóság az árverési jegyzőkönyvekben külön utaljon az esetleges illetékfizetési kötelezettségre, illetve annak mértékére. Ha azonban ezt megteszi, figyelemmel az adózó pontos és szakszerű tájékoztatáshoz való jogára, amely közvetlenül összefügg az Alkotmány 70/I. §-ában rögzített közteherviselési kötelezettségnek az adótörvények (ideértve az illetéktörvényt is) rendelkezései szerinti teljesítésével, valamint a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság és tisztességes eljárás követelményével, elvárható, hogy a szóban forgó jogügyletet terhelő, vagy azzal kapcsolatos adó- és illetékfizetési kötelezettségről, annak mértékéről az adóhatóság pontos tájékoztatást adjon. Nem változtat ezen a követelményen az a tény sem, hogy az illetékek beszedése 2004-ben nem az APEH hatáskörébe tartozott. A pontos tájékoztatásnak garanciális jelentősége van, hiszen egy jogügylet megkötésekor az érintett(ek)nek nyilvánvalóan mérlegelniük kell a járulékos költségeket, így az adó-, és illetékfizetési kötelezettség összegét is.
A jegyzőkönyvben szereplő, az illetékfizetési kötelezettség mértékére vonatkozó téves tájékoztatás e követelményeknek nem tett eleget, amely egyúttal azt eredményezte, hogy a panaszos nem tudta számításba venni a majdnem 130.000 forinttal nagyobb összegű illetékfizetési kötelezettség terhét, és amikor erről értesült, akkor már nem volt lehetősége az eredeti állapot helyreállítására. A panaszosnak nem róható fel, hogy nem nézett utána az illeték tényleges mértékének, tekintettel arra, hogy minden adózó alappal feltételezi, feltételezheti, hogy az adóhatóság(ok) tisztában vannak az adójellegű fizetési kötelezettségek szabályozásával és erről az adózók részére mindenkor megfelelő tájékoztatást ad(nak). 
Mindezek alapján megállapítottam, hogy az adóhatóság azzal, hogy az általa készített jegyzőkönyvben téves tájékoztatást közölt az illeték mértékéről, a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság, valamint a tisztességes eljárás követelményének, továbbá a közteherviselési kötelezettség teljesítésével összefüggő adózói tájékoztatáshoz való jog sérelmét okozta.

Intézkedéseim
Tekintettel arra, hogy az előzőekben megállapított visszásság az APEH által adott téves tájékoztatásra hiányosságára vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal elnökét, hogy hatáskörében tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az állami adóhatóság az adótörvények tartalmáról az adózók számára mindenkor megfelelő tájékoztatást adjon.
Ismert tényállás esetén fokozott figyelmet fordítva a különösen lényeges rendelkezésekre; figyelemmel arra, hogy 2007. január 1-jétől az illetékek beszedése is az APEH hatáskörébe tartozik, fontolja meg a jegyzőkönyvben szereplő 20.000 Ft és a ténylegesen kiszabott 179.100 Ft illeték különbsége, valamint az ügyben felmerült egyéb illetékek és pótlékok az Art. 134. §-a szerinti adómérséklés keretében történő elengedését.

Budapest, 2007. október 18.
Dr. Szabó Máté sk.