Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1054/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Gubucz Ágnes
A vizsgálat megindulása
A panaszos az Eötvös Loránd Tudományegyetem Apáczai Csere János Gyakorlógimnázium és Kollégium (a továbbiakban: iskola) előrehozott nyelvi érettségi vizsgák jelentkezésére vonatkozó eljárását sérelmezte beadványában. A panaszos szerint az iskola mulasztása miatt gyermeke elesett 2005. évben még kérelmezhető, legalább C típusú, középfokú államilag elismert nyelvvizsgáért adható azon kedvezménytől, mely alapján mentesülhetett volna idegen nyelvi érettségi vizsga letételi kötelezettsége alól.
A beadvány szerint az előrehozott nyelvi érettségi vizsgára 2005. augusztus 17., az egyéb tantárgyak esetén 2005. szeptember eleje volt a jelentkezési határidő. A panaszos gyermeke angol nyelvből a kézzel kitöltött jelentkezési lapot a 2004/2005-ös tanév végén leadta, a nyelvvizsga bizonyítványt, pedig személyesen a panaszos adta át az iskolatitkárnak. Az iskola szóban vissza is jelezte az angol nyelvi érettségi vizsgára való jelentkezés megtörténtét. Szeptemberben a számítógépes adatfeldolgozás után kiadott érettségi jelentkezési lapon azonban csak a kémia tantárgy szerepelt, melyet a panaszos és gyermeke is aláírt. Arról, hogy meghosszabbították volna a nyelvi vizsgára való jelentkezés határidejét, tájékoztatást nem kaptak. 2005 decemberében az iskola arról értesítette a panaszos gyermekét, hogy angol nyelvből érettségi vizsgát kell tennie. Az iskola ezt azzal indokolta, hogy angol nyelvből nem jelentkezett előrehozott érettségi vizsgára.
A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§ (1) bekezdése értelmében vizsgálatot indítottam, mert felmerült a jogállamság elvéből származtatható tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja. 
A vizsgálat során megkerestem az iskola igazgatóját, hogy a panasszal összefüggésben a keletkezett iratok egyidejű megküldésével, adjon teljes körű tájékoztatást. A rendelkezésemre bocsátott iratok és információk alapján állapítottam meg a tényállást.

A megállapított tényállás
Azt, hogy az iskola a panaszos gyermekének nyelvi érettségire történő jelentkezését szóban megerősítette, a rendelkezésemre álló eszközökkel nem vizsgálhattam, a tényfeltárás során is csak a birtokomban lévő iratokra hagyatkozhattam.
A panaszos gyermeke 2005. július 8-án kelt középfokú C típusú nyelvvizsga bizonyítvánnyal rendelkezett, melynek másolatát júliusban az iskolába leadta. Ezt igazolja a 2005. július 27-én kelt, az iskola bélyegzőjével és aláírásával ellátott átvételi elismervény.
Az érettségi jelentkezési adatok rögzítését az iskola az érettségi rendszer megnyitása után 2005. szeptember 1-jén kezdte el. A tanulók által kézzel kitöltött űrlapok adatait bevitte az érettségi adminisztrációs rendszerbe, az adatlapokat kinyomtatta, majd egyeztetés céljából kiosztotta a tanulóknak. A tanulók által jelzett hibákat kijavította. A már hibátlan, kinyomtatott jelentkezési lapokat a szülő és a tanuló aláírásával ellátva az iskola összegyűjtötte. A „jelentkezés egyes vizsgatárgyakból érettségi vizsgára” (2005/2006. október-novemberi vizsgaidőszak) elnevezésű űrlapot, mely 2005. szeptember 9-én kelt, a panaszos és gyermeke is aláírta. Az űrlapon, mint vizsgatárgy neve csak a kémia tantárgy szerepelt.
Az adott érettségi vizsgaidőszakban 168 emeltszintű vizsgajelentkezés volt. Ebből 160 volt nyelvi jelentkezés, melyből - az iskola tájékoztatása szerint – mindössze egy tanuló tett tényleges érettségi vizsgát, az összes többi nyelvvizsga-eredményét ismertette el.
Az iskola tájékoztatása szerint mindenki számára egyértelmű volt, hogy a nyelvi jelentkezéseknek szerepelnie kell az érettségi jelentkezési lapon. A panaszos gyermeke az adategyeztetés időszakában nem jelezte, hogy bármi hiba lenne az érettségi jelentkezési lapján, azt aláírva leadta.  

Érintett alkotmányos jogok 
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2.§ (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Kapcsolódó jogszabályok
1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról
10. § (1) c). A gyermeknek, a tanulónak joga, hogy …. részére az állami és helyi önkormányzati iskola egész pedagógiai programjában és tevékenységében a tanítás során a tájékoztatás nyújtása és az ismeretek közlése tárgyilagosan és többoldalú módon történjék;

100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról (2005. január 1.- 2005. augusztus 3. között hatályos rendelkezések)
12. § (6) c) Az érettségi vizsgára történő jelentkezés az e célra szolgáló jelentkezési lappal történhet. A jelentkezési lapot … szeptember-októberi vizsgaidőszak esetén augusztus 31-éig lehet benyújtani a vizsgabizottságot működtető intézmény igazgatójához. 

100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet, az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról (2005. augusztus 4. - december 14-ig hatályos rendelkezések)
12. § (6) c. Az érettségi vizsgára történő jelentkezés az e célra szolgáló jelentkezési lappal történhet. A jelentkezési lapot …október-novemberi vizsgaidőszak esetén szeptember 5-ig lehet benyújtani a vizsgabizottságot működtető intézmény igazgatójához. 

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során arra kerestem a választ, hogy mi volt a nyelvi érettségi vizsgára való jelentkezés határideje, továbbá, hogy az iskola eljárása során kellően tájékoztatta-e a tanulókat az előrehozott érettségi vizsgára való jelentkezés feltételeiről, az azzal kapcsolatos tudnivalókról.
Először a panaszos gyermekének előrehozott érettségi vizsgára jelentkezésekor hatályos szabályanyagot,  valamint az azt megelőző módosítást tanulmányoztam, lévén, hogy a rendelkezések összehasonlítása szükséges volt ahhoz, hogy eldönthető legyen a jelentkezési határidő körül kibontakozott - a panaszos és az iskola között fennálló - félreértés. 2005. augusztus 4-től hatályos jogszabályok szerint az előrehozott érettségi vizsgára - tantárgytól függetlenül - a jelentkezési határidő 2005. szeptember 5. volt.  Ezt megelőzően, azaz 2005. január 1-je és 2005. augusztus 3-a között hatályban lévő szabályok viszont ezt a határidőt 2005. augusztus 31-ben rögzítették. A jogszabály módosítás tehát az iskolai nyári szünet alatt, azaz 2005. augusztus 4-től lépett hatályba, mely alapján a jelentkezési határidő néhány nappal meghosszabbodott. Ezen jogszabályi rendelkezésekből arra a következtetésre jutottam, hogy a jogszabályváltozás eredményezte a panaszos és az iskola közötti félreértést (a jelentkezés határideje tekintetében), amely az iskola nem megfelelő tájékoztatás adására utal.  Szintén a hiányos tájékoztatást tükrözte, hogy az iratok között nem volt fellelhető olyan dokumentum, amely szerint az iskola bármiféle - akár szóbeli, akár írásbeli - tájékoztatást adott volna a határidők változásáról, vagy arról, hogy a számítógépes jelentkezési lap a végleges jelentkezési lap, melyen minden vizsgatantárgyat fel kell tüntetni. Az iskola 2005/2006-os tanév kezdetén a kézzel kitöltött jelentkezési lapok feldolgozása után csak adategyeztetés és aláírás céljából osztotta ki a tanulóknak a jelentkezési lapokat, de nem hívta fel a figyelmet arra, hogy a jelentkezési lapok kitöltése terjedjen ki a nyelvi vizsgára is. 
Az iskola eljárása megfelelt az éppen hatályban lévő rendelkezéseknek, a jelentkezés határidejét ugyanis a változásnak megfelelően módosította. A tanulók vizsgával kapcsolatos tájékoztatása azonban - figyelembe véve, hogy a panaszos gyermekének angol nyelvből az előrehozott érettségi vizsgára való jelentkezése ténylegesen nem valósult meg -, arra enged következtetni, hogy nem felelt meg a jogszabályi követelményeknek. Az Alkotmánybíróság a 6/1998. (III.11.) számú elvi jelentőségű döntésében rámutatott arra, hogy a tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek a figyelembevételével lehet megítélni. Ezért egyes részletek hiánya ellenére éppúgy, mint az összes részletszabály betartása dacára lehet az eljárás „nem tisztességes”. Mindezek alapján, önmagában az, hogy minden tanuló számára egyértelmű volt, hogy a nyelvi jelentkezésnek szerepelnie kell a számítógépes jelentkezési lapon, valamint az is, hogy az iskola eljárása során betartotta a vonatkozó jogszabályokat és adategyeztetésre felhívta a tanulókat, nem jelentette, illetve nem igazolta a teljes körű, több oldalú, minden részletre kiterjedő tájékoztatás gyakorlati megvalósulását. Álláspontom szerint, ha egyetlen gyermek félreérthette a jelentkezéssel kapcsolatos teendőket - kiemelve, hogy semmilyen információ, adat nem állt rendelkezésemre arra vonatkozólag, hogy az iskola akár szóban vagy írásban tájékoztatta volna a tanulókat a határidő változásáról, vagy arról, hogy a számítógépes jelentkezési lapon minden vizsgatantárgyat fel kell tüntetni - akkor a tájékoztatás nem felelt meg a tisztességes eljárás követelményeinek. Ez pedig a jogállamiság alkotmányos elvével összefüggésben visszásságot idézett elő.
Nem mellőzhettem annak rögzítését sem, hogy az iskola eljárása sérelem előidézésére alkalmas volt a tekintetben is, hogy a panaszos gyermekének számítógépes jelentkezési lapján csak a kémia tantárgy szerepelt. A panaszos gyermeke 2005 júliusában leadta a nyelvi jelentkezést, melyet 2005. július 27-én kelt, az iskola bélyegzőjével és aláírásával ellátott, a nyelvvizsga bizonyítvány leadásáról szóló átvételi elismervény tanúsít, azonban az adatok feldolgozásakor az angol nyelv, mint vizsgatantárgy nem került be a számítógépes rendszerbe. Ezzel kapcsolatban csak azért mellőztem alapjoggal összefüggő sérelem megállapítását, mert az adatfeldolgozás során, még a legteljesebb körültekintés mellett is előfordulhat, hogy adatok elvesznek, továbbá azért sem, mert az adminisztrációs hiba önmagában nem feltétlenül és nem szükségképpen alkalmas alapjogsérelem okozására. Ez utóbbira példa, ha olyan tájékoztatás tartalmazza a tudnivalókat, amely alkalmas az esetleges hibák kiszűrésére.

Kezdeményezés
A feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásság a panasszal érintett tanuló esetében, a jelentkezési határidő lejárta miatt, tehát időmúlás miatt nem orvosolható. Ezért a konkrét ügyre vonatkozóan nem, csak a jövőbeni jogsértés elkerülése érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21.§ (1) bekezdésében meghatározott jogköröm alapján kezdeményezem, 
- az Eötvös Loránd Tudományegyetem Apáczai Csere János Gyakorlógimnázium és Kollégium igazgatójánál, hogy az érettségi vizsgákra való jelentkezés feltételeiről az azzal kapcsolatos tudnivalókról, teendőkről a tanulókat, szülőket minden részletre kiterjedően, lehetőleg írásban tájékoztassa, melynek fontosságát és gyakorlati megvalósulását a pedagógusok körében is ismertesse.

Budapest, 2006. május 10.

Takács Albert sk.